eunbil · H10N2CA5FA · 2014-01-01 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom i Coreper Godkännande av den preliminära dagordningen Det grekiska ordförandeskapet har ambitionen att ändringarna i sparandedirektivet ska antas. Samråd med har liksom information och överläggning med skatteutskottet ägt rum vid ett antal tillfällen . har ändringsdirektivet stått på dagordningen och samråd ägde senast rum i inför Ekofin . Med utgångspunkt från en rapport om hur sparande-direktivet har fungerat i praktisk tillämpning föreslog kommissionen en rad ändringar i direktivet. De viktigaste ändringarna som då föreslogs gäller definitionen av räntebetalningar, som föreslås bli vidare än (se fakta-PM, 2008/09:FPM71). Det pågår ett intensivt arbete med att få till stånd ett brett automatiskt informationsutbyte om kapitalinkomster. Inom har man tagit fram en global standard för ett brett automatiskt informationsutbyte om kapitalinkomster och inom EU behandlas ett förslag om att på motsvarande sätt bygga ut det automatiska utbytet enligt direktivet om administrativt samarbete. Det råder enighet om att arbetet måste bedrivas samordnat, med inriktning på en enda, global standard. Regeringen stödjer ett bredare automatiskt informationsutbyte om kapitalinkomster. Senast gjordes ett försök att uppnå en politisk överenskommelse om ändringarna i sparandedirektivet vid Ekofin , men enighet kunde inte uppnås. I slutsatser från den 19–ombeds kommissionen att vid mötet redogöra för förhandlingarna med tredje länder, så att direktivet kan antas . Den nu föreliggande kompromisstexten är i allt väsentligt identisk med den kompromisstext som regeringen lade fram i slutet av det svenska ordförandeskapet. Regeringen stödjer antagande av ändringarna i sparandedirektivet. Gemensam avvecklingsmekanism (SRM) Avsikten med dagordningspunkten är att rådet ska ge ordförandeskapet mandat att slutligt komma överens med i de pågående trilogförhandlingarna om den gemensamma avvecklingsmekanismen. Senast skedde samråd i och överläggning i . Information och samråd om bankunionen i övrigt har skett vid ytterligare ett flertal tillfällen i både och . Förslaget om en gemensam avvecklingsmekanism är en komponent i bankunionen. Det innebär att bankavveckling i de medlemsstater som ingår i bankunionen – – sker centralt och att kommissionen får befogenhet att besluta om avveckling av enskilda banker. Det skapas också en gemensam avvecklingsfond för att täcka avvecklingskostnader. Mer information om förslaget finns i Fakta-PM (2012/13:FPM148). Rådet nådde en allmän inriktning om förslaget och trilogförhandlingar med pågår. En del i den allmänna inriktningen innebär att vissa frågor avseende den gemensamma fonden kommer att regleras i en mellanstatlig överenskommelse mellan de deltagande medlemsstaterna, inte i en förordning. Den mellanstatliga överenskommelsen kommer att diskuteras vid ett särskilt möte mellan finansministrarna kvällen innan . Regeringen avser under de pågående trilogförhandlingarna och förhandlingen om den mellanstatliga överenskommelsen bevaka de frågor som i den allmänna inriktningen löstes på ett för tillfredsställande sätt. Övriga frågor (ev.) Aktuella lagstiftningsförslag Det har i skrivande stund inte kommit någon information från ordförandeskapet vilka förslag informationen kommer avse. Uppföljning av G20-mötet mellan finansministrar och centralbankschefer - Informationspunkt Kommissionen ska avrapportera från G20:s finansminister- och centralbankschefsmöte i . Samråd med skedde . Den främsta nyheten i kommunikén från mötet är G20-ländernas åtagande att öka G20:s totala BNP över den tillväxt som förutspås under nuvarande förhållanden. Det skulle motsvara en ökning om i reala termer. G20-ländernas nationella tillväxtplaner för att nå detta mål ska presenteras vid toppmötet . Förberedelse inför den 20–: Ekonomiska inslag i EU:s ram för klimat- och energipolitiken Diskussion om ekonomiska aspekter av kommissionens meddelande om energi- och klimatramverket till 2030 inför Europeiska rådets möte . Samråd om meddelandet har skett med inför miljöråd och energiråd . presenterade kommissionen en grönbok om ett klimat- och energiramverk till 2030 med utgångspunkt i det gällande klimat- och energipaketet samt i beaktande av viktiga förändringar som inträffat sedan paketet beslutades, färdplanerna och det långsiktiga målet till 2050 (2012/13:FPM110). låg till grund för en offentlig konsultation. presenterade kommissionen ett paket där det bland annat ingår ett meddelande om en klimat- och energipolitisk ram för perioden – 2030 (2013/14:FPM56). Det förutses en kort diskussion i om energi- och klimatramverket till 2030 mot bakgrund av att behandling skett i miljöråd och energiråd. Ordförandeskapet avser skicka ett brev om diskussonen i Ekofin till ordföranden i inför . Regeringen ställer sig bakom kommissionens förslag på utsläppsminskning inom EU förutsatt att detta bördefördelas mellan medlemsländerna på ett kostnadseffektivt sätt. Hur bördefördelningen sker får stor påverkan på varje medlemslands andel av utsläppsminskningen. Regeringen kan därutöver tänka sig utsläppsminskning i form av internationella krediter förutsatt att andra utvecklade länder tar sin del av bördan i de internationella förhandlingarna. Utsläppsmålet är överordnat förnybartmålet eftersom det viktigaste är att utsläppen minskar. Regeringen stödjer ett mål på förnybart inom EU som inte bördefördelas mellan medlemsländer. I och med att detta mål inte bördefördelas blir de nationella målsättningarna mycket viktiga. Förnybartmålet ska uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringens syn på 27%-målet kan komma att ses över i ljuset av kostnads- och teknikutveckling. Syftet med förnybartmålet är att fasa ut fossila bränslen. Regeringen stödjer kommissionens förslag att återkomma till energieffektivisering efter översynen av energieffektiviserings-direktivet . Regeringens övergripande ståndpunkt angående en reform av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) är att systemet ska utvecklas på ett sätt som säkerställer och främjar dess roll i den europeiska klimatpolitiken. Regeringen vill betona att ambitionsnivån för EU:s samlade utsläpp av växthusgaser är en avgörande faktor för hur handelssystemet fungerar. samordning av större ekonomiska reformer Det finns i skrivande stund inga övriga frågor anmälda.