rir · H2B56 · 2014-03-27 00:00:00 — I likhet med de verksamhetsmål som då rådde föreslog en uppdelning av verksamhetsmålet för målgrupperna skattemål, socialförsäkringsmål, biståndsmål och övriga mål. Enligt förslaget skulle verksamhetsmålen vara uppdelade i andel avgjorda mål för 50, av målen.151 Regeringen valde dock att inte differentiera målet såsom hade föreslagit, utan endast ha ett övergripande verksamhetsmål för samtliga måltyper. 6.1.1Förvaltningsrätterna uppfattar inte att regeringens verksamhetsmål styr på ett ändamålsenligt sätt Enligt är uppfyllelsen av verksamhetsmålet regelbundet uppe för diskussion med regeringen. Regeringen vill veta om det finns synpunkter på målet. uppfattning är dock att verksamhetsmålet är möjligt att nå.152 har i granskningen frågat ledningen för de sex förvaltningsrätter som ingått i aktstudien, om deras syn på regeringens verksamhetsmål. av de sex förvaltningsrätterna har synpunkter på målet och menar att det inte styr på ett ändamålsenligt sätt. Till viss del skiljer sig uppfattningen om verksamhetsmålet åt, beroende på om förvaltningsrätten har uppnått målet eller ligger längre ifrån målet. En av förvaltningsrätterna menar att verksamhetsmålet säger för lite om hur förvaltningsrätterna fångar upp de äldsta målen. För att få en mer korrekt bild av dessa kunde verksamhetsmålet i stället kunna gälla för av målen i stället för som , och eventuellt kombineras med mål för median. Ett sådant mål ger en mer rättvisande bild av det faktiska resultatet, menar denna förvaltningsrätt. En annan förvaltningsrätt är inne på samma spår, det vill säga att det inte räcker att enbart ha mål om handläggningstider. För att processen ska effektiviseras borde målet om handläggningstider kombineras med verksamhetsmål om målens ålder. Två av förvaltningsrätterna menar att det inte finns tillräckliga resurser på domstolen för att nå verksamhetsmålet. En av dessa samt en annan förvaltningsrätt säger att de inte ser verksamhetsmålet som särskilt styrande för den egna verksamheten, utan att målet mer ska ses som en vision och ska tas med en viss nypa salt. Några av förvaltningsrätterna menar vidare att verksamhetsmålet borde kunna differentieras för de olika måltyperna, det vill säga att det sätts olika mål för handläggningstiden för olika måltyper. En förvaltningsrätt framhåller att måltyper är olika krävande och att det därför vore bra att verksamhetsmålet bröts ned på 151Nya verksamhetsmål för domstolarna, diarienummer 500-2004, . 152Intervju med generaldirektören för . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Samma förvaltningsrätt menar att det också skulle kunna finnas ett mål för hur det ska få ta att avsluta ett mål från det att det bedömts vara klart för avgörande. En annan förvaltningsrätt menar också att verksamhetsmålet borde differentieras, och då för skattemål, socialförsäkringsmål och biståndsmål. Denna förvaltningsrätt konstaterar att förvaltningsrätterna redan har interna målsättningar för dessa måltyper. Ytterligare en annan förvaltningsrätt är tveksam till att regeringen skulle kunna sätta bra verksamhetsmål för enskilda måltyper, men att det i så fall skulle kunna gälla socialförsäkringsmålen. Flera förvaltningsrätter har framfört att de anser att de interna målen, som ytterst bestäms av domstolen själv, är mer styrande än regeringens verksamhetsmål. 6.2Regeringen gör endast en samlad bedömning av domstolarnas resultat Regeringen uttalar sig i budgetpropositionen i första hand om den samlade bedömningen av resultatet för den dömande verksamheten (som inkluderar samtliga domstolsslag). Regeringen skriver att resultatet för den dömande verksamheten har förbättrats och hänvisar till att handläggningstiderna och överbalanserna har minskat samt att produktiviteten ökat jämfört med . Några tydliga orsaker pekas inte ut, utan regeringen menar att resultatet troligen beror på ett antal faktorer, bland annat effektivare arbetsformer, ökade resurser och att ett flertal reformer medfört förbättrade förutsättningar för domstolarna.153 Regeringen konstaterar att arbetet inom Domstolar med att hitta effektiva arbetssätt måste fortsätta och att detta också kräver ändrade förutsättningar, bland annat för det processrättsliga regelverket. Regeringen tar i samband med detta upp att förvaltningsprocessen har moderniserats och effektiviserats till följd av propositionen En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess och att det pågår en utredning som ska ta fram ytterligare förslag för att effektivisera förvaltningsprocessen.154 6.2.1Handläggningstider tas upp på en övergripande nivå Regeringen gör inte några riktade insatser gentemot enskilda domstolar, men regeringen tycker att det är viktigt – inte minst för enskilda medborgare – att målen avgörs inom rimlig tid. De stora variationerna i förvaltningsrätternas handläggningstider menar företrädare för beror på att 2013/14:1, utgiftsområde 4, s 39f. 154Läs mer om dessa i kapitel 2. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA det har varit olika stora förändringar för olika förvaltningsrätter kopplat till förvaltningsrättsreformen och att de olika resultaten ska tolkas utifrån detta.155 Under regeringens formella resultatdialoger med lyfts bland annat särskilda problem upp. Skillnaderna i handläggningstiderna mellan de olika förvaltningsrätterna diskuteras dock som regel inte specifikt i resultatdialogen, enligt generaldirektören för Domstolsverket.156 6.3Domstolsverket fördelar resurserna och ska stödja förvaltningsrätterna uppgift är enligt instruktionen att ge administrativt stöd och service åt domstolarna. ska i administrativt hänseende leda och samordna verksamheten för att skapa förutsättningar för en rättssäker verksamhet och se till att den bedrivs effektivt.157 Verket ska också skapa en ändamålsenlig resursfördelning, vara drivande och stödjande i domstolarnas utvecklings- och kvalitetsarbete, arbeta för ökad information om domstolarnas verksamhet samt arbeta för en god samverkan både mellan domstolarna och mellan domstolar och andra berörda myndigheter. Av instruktionen framgår även att i sitt arbete ska ta hänsyn till domstolarnas självständighet enligt regeringsformen. 6.3.1Tillfälliga resursförstärkningar för att uppnå verksamhetsmålet Ramanslaget till Domstolar höjdes 2013 med till totalt . Anledningen var att regeringen såg ett behov av ökade resurser till domstolarna, för att dessa skulle kunna hantera det stora antalet inkommande mål och ärenden med bibehållen hög kvalitet och effektivitet.158 höjdes ramanslaget med ytterligare 6 miljoner kronor.159 Enligt har regeringen gett domstolarna långsiktiga ekonomiska förutsättningar. Det finns även en möjlighet att äska mer pengar om behovet skulle uppstå.160 fördelning av resurser till respektive domstol sker genom en resursfördelningsmodell som tagit fram. ger också bland annat pengar till särskilda balansavarbetningsinsatser i form 156Intervju med generaldirektören för . 157Förordning (2007:1073) med instruktion för . 158Budgetpropositionen , utgiftsområde 4. 159Budgetpropositionen , utgiftsområde 4. 160Intervju med generaldirektören för . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN av extra resurser till vissa förvaltningsrätter. har också en förstärkningsstyrka bestående av domare som vid behov kan tjänstgöra vid en domstol. Resursfördelningsmodellen ska säkra en rättvis fördelning resursfördelningsmodell bygger på de senaste två årens måltillströmning till förvaltningsrätterna.161 tar också fram nyckeltal för viktning av olika måltyper, för att i fördelningen av resurser kunna ta hänsyn till att olika förvaltningsrätter har olika målmix. Viktningen tas fram genom att respektive förvaltningsrätt tidredovisar enligt ett rullande schema. uppdaterar viktningen samt tar ett snitt av de två senaste årens mätningar, för att få fram nyckeltalen.162 Av de förvaltningsrätter som intervjuat är det bara en som har framfört synpunkter på resursfördelningsmodellen och viktningen av mål. Denna förvaltningsrätt menar att modellen inte riktigt fångar målmixen vid domstolen och att resursfördelningen därför inte återspeglar domstolens behov. genomför resultatdialoger med varje förvaltningsrätt . I dialogmötena tar enligt uppgift alltid upp hur förvaltningsrätterna ligger till i jämförelse med övriga förvaltningsrätter. När resurser ska fördelas inleds denna process med en så kallad analysvecka där man sammanställer behoven för respektive förvaltningsrätt utifrån olika faktorer, till exempel måltillströmning, balanser, arbetssituation och sjukfrånvaro. Förslag till fördelning tas fram och återkopplas till förvaltningsrätterna. Enligt brukar dessa dialogmöten gå bra och verket brukar få acceptans för sina förslag.163 Resursfördelningen har setts över En utredare har på uppdrag av , genomfört en översyn av resursfördelningen mellan olika domstolskategorier. presenterades syftade till att bedöma om resurserna var rättvist och ändamålsenligt fördelade mellan dessa kategorier. I rapporten föreslås en relativ omfördelning som för förvaltningsrätternas del innebär att de successivt bör avkrävas på den potentiella besparing som förvaltningsrättsreformen skulle innebära. Utredaren menade dock att potentialen kan vara olika stor för olika förvaltningsrätter.164 164Översyn av resursfördelningen mellan olika domstolskategorier, Domstolar och Budgetunderlag 2014-2016, Domstolar. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA arbetar numera efter utredarens förslag om en successivt ändrad resursfördelning. Det innebär att det pågår en omfördelning mellan domstolskategorierna så att förvaltningsrätterna får mindre resurser relativt sett. Detta har dock än så länge inte inneburit att förvaltningsrätterna fått mindre resurser i absoluta tal, eftersom förvaltningsrätterna fick ett nettotillskott 2013.165 Som framgår av tabell 6.1 så har vissa förvaltningsrätter fått utökade resurser medan andra fått en minskad budget. Tabell 6.1 Budgetfördelning för förvaltningsrätterna 2012–2014, belopp i tusental kronor Not: Budgetramen är exklusive ingående överföringsbelopp 165 Intervju med . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Balansavarbetningsinsatser för att uppnå verksamhetsmålet Av tabell 6.1 ovan framgår att en del av domstolens budgetram utgörs av engångsbelopp. I engångsbelopp ingår framför allt så kallade balansavarbetningsinsatser, men engångsbelopp kan också ges för anställning av personal för eller i samband med ett stort mål. delades ut i balansavarbetningsmedel och 2014 delades ut.166 För att få del av balansavarbetningsmedel måste förvaltningsrätten ansöka om detta till . När förvaltningsrätten och har kommit överens om vilka resurser som domstolen ska få och vad dessa ska ge för resultat skrivs ett målavverkningskontrakt. Både och några förvaltningsrätter påpekar att det ibland kan vara svårt för förvaltningsrätten att få tag i tillfällig arbetskraft, trots att domstolen fått balansavarbetningsmedel.167 framhåller flera förvaltningsrätter att balanspengarna från har varit viktiga för att få ned handläggningstiderna. De två förvaltningsrätter, och , som fick störst engångsbelopp , uppvisar nu betydligt kortare handläggningstider . Förstärkningsstyrka hjälper till att avgöra mål Balansavarbetningsmedel kan också användas för att hyra in personal från så kallade förstärkningsstyrka. Förstärkningsstyrkan har i sin nuvarande form funnits och består av 12 domare inklusive en kanslichef, som servar samtliga domstolar. Styrkan ska enligt utökas och bestå av cirka 20 domare. Förstärkningsdomarna kan tjänstgöra på domstolen i allt till . Utöver att anlita en domare vid balansavarbetningsinsatser kan dessa anlitas när förvaltningsrättens egna domare genomgår utbildning, vid långvarig sjukfrånvaro eller vid handläggning av större mål.168 Balansavarbetningsmedel kan också användas för att anställa tillfällig personal, till exempel pensionerade domare. 6.3.2 Förvaltningsrätterna efterfrågar mer stöd genomförde en omorganisation i syfte att kunna öka stödet i utvecklingsfrågor och fånga upp domstolarnas önskemål på ett bättre sätt. Enligt vad som framkommit i våra intervjuer med 168Intervju med och Domstolars årsredovisning 2012. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA förvaltningsrätterna är de i stort nöjda med stödet från och flera tar upp möjligheten att ansöka om extra resurser som något positivt. Några menar dock att kan bidra med mer stöd och service, till exempel i organiseringen av den egna domstolen och utbildning av notarier. har uppgett att verket har ambitionen att driva utvecklingsinsatser mer strategiskt och att insatserna ska komma fler domstolar till godo. Verket vill i ökad utsträckning ta initiativ för att erbjuda hjälp till domstolar där man ser att det skulle behövas. för domstolsutveckling arbetar med att göra det tydligare för domstolarna vad den kan erbjuda för hjälp och stöd och flera förvaltningsrätter har enligt tagit kontakt för att få hjälp med sin inre organisation. Detta har framförallt gällt översyner av domstolarnas kanslier och här har inlett ett arbete. I vilken grad förvaltningsrätterna känner till vilket stöd avdelningen kan erbjuda beror enligt på hur mycket domstolen och dess ledning känner till om verket och den kompetens som finns där.169 upplevs inte som ett effektivt stöd I målhanteringssystemet registreras uppgifter om målen. Vissa uppgifter som ska registreras regleras av författning, till exempel inkommandedatum, målnummer, aktörer i målet och datum för dom.170 I övrigt kan förvaltningsrätterna i stor utsträckning själva välja vilka uppgifter som ska registreras. Akthanteringen sker dock inte i utan akterna hanteras helt som pappersakter. Flertalet intervjuade förvaltningsrätter har framfört till att de anser att är eftersatt och att ett bättre verksamhetsstöd skulle kunna effektivisera handläggningen.171 Detta lyftes även fram i årsredovisning där det framkom att en ökad andel förvaltningsrätter ansåg att bristen på utveckling av verksamhetsstöd är en försvårande faktor för domstolarnas arbete.172 anser att i huvudsak är ett effektivt verksamhetsstöd men att det kan förbättras. framhåller att orsaken till att inte har utvecklats i större omfattning för att svara mot förvaltningsrätternas behov är att verket arbetat med regeringsuppdraget att utveckla ett elektroniskt 169Uppgift från i samband med faktagranskning. 170Domstolsverkets författningssamling DVFS 2010:3. 171I samband med våra besök på förvaltningsrätterna har vi fått möjlighet att träffa flera handläggare och domstolssekreterare, som är dem som i huvudsak för in uppgifter i , och därmed kunnat fånga upp även deras synpunkter. 172Sveriges Domstolars årsredovisning 2012. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN informationsutbyte i brottmålsprocessen, det så kallade RIF-arbetet.173 Enligt kommer också RIF-arbetet att gynna förvaltningsdomstolarna framöver. Förvaltningsrätterna uppger att de själva lägger ned en hel del arbete på att utveckla sitt användande av . Några förvaltningsrätter har uttryckt att de gärna skulle se mer enhetliga arbetssätt när det gäller och att borde hålla i ett sådant arbete. uppger att de avser att erbjuda domstolarna ett väsentligt bättre stöd i detta avseende. Sådana insatser förutsätter dock att domstolarna kan enas kring en gemensam hantering av , enligt Domstolsverket.174 uppger också att verket ska inleda ett arbete med utveckling av elektronisk akthantering samt att det tagits fram ett system som gör att det nu är möjligt att skicka säker e-post och att skicka akter elektroniskt till förvaltningsrätterna.175 Regeringen styr förvaltningsrätterna genom ett verksamhetsmål i regleringsbrevet om handläggningstider. Målet har i stort varit oförändrat . Flera förvaltningsrätter ser inte målet som styrande och menar att målet inte är utformat på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen gör endast en samlad bedömning av domstolarnas resultat och skillnader i handläggningstid mellan förvaltningsrätterna diskuteras inte med . anser att regeringen har gett förvaltningsrätterna långsiktiga ekonomiska förutsättningar. Den övergripande inriktningen är att förvaltningsrätternas resurser framöver ska minska eftersom förvaltningsrättsreformen förväntas innebära en besparing. resursfördelningsmodell ska säkra en rättvis fördelning av medel till förvaltningsrätterna och bidra till måluppfyllelse. har tilldelat mer eller mindre stora engångsbelopp till förvaltningsrätterna i syfte att minska handläggningstiderna. 173RIF står för Rättsväsendets informationsförsörjning. RIF-arbetet är inriktat mot att skapa förutsättningar för myndigheterna i rättskedjan att utbyta information elektroniskt i brottmålsprocessen. 174Uppgift från i samband med faktagranskning. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Förvaltningsrätterna efterfrågar mer stöd från och verket vill i ökad utsträckning ta initiativ för att erbjuda hjälp till domstolar där man ser att det skulle behövas samt göra det tydligare vad kan erbjuda för stöd. Förvaltningsrätternas verksamhetsstöd för handläggningen, , skulle kunna förbättras och därmed effektivisera handläggningen. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 7 Slutsatser och rekommendationer har granskat om hanteringen av överklagade beslut om sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd vid förvaltningsrätt är effektiv och rättssäker. Den som överklagar ett myndighetsbeslut som rör den egna försörjningen har behov av att få detta prövat i rimlig tid samt på ett förutsebart och enhetligt sätt. handläggningstider och en ovisshet om när målet kan komma att avgöras kan få negativa konsekvenser för den enskildes möjlighet till försörjning och skapa onödig påfrestning på den privata ekonomin. Det är också viktigt att information, bemötande och stöd är utformat på ett sätt så att den enskilde förstår och kan hantera processen. övergripande bedömning är att förvaltningsrätterna behöver ha ett tydligare medborgarperspektiv i sin verksamhet genom att utveckla informationen till klagande och minska de långa handläggningstiderna. Bristen på relevant information kan leda till att klagande inte ges tillräckliga förutsättningar att förstå och hantera processen, vilket ytterst är en fråga om rättssäkerhet. Granskningen visar att målen ofta varit klara för avgörande innan de avgörs och det därmed finns en potential för effektivisering utan att kvaliteteten i avgörandena påverkas. bedömning är att resursbrist inte har varit ett stort problem vid förvaltningsrätterna. Handläggningsprocessen kan effektiviseras genom att utveckla arbetssätt och se över organiseringen. kan också förbättra sitt stöd till förvaltningsrätterna i att utveckla information och effektivare arbetsprocesser. Regeringen kan tydligare styra mot högre effektivitet genom att se över förvaltningsrätternas verksamhetsmål. 7.1Informationen till klagande är otillräcklig granskning visar att den information och det stöd som en enskild som överklagat ett beslut till förvaltningsrätten får är otillräckligt. Informationsbristen i förvaltningsrätten blir särskilt påtaglig jämfört med den information som ges under omprövning av beslutet på eller i kommunen. Vid dessa myndigheter får den som överklagar dels informationen om vad som händer i processen och dels hur den förväntas ta. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Granskningen visar att den klagande i första hand vill ha information om vad som händer i det egna målet. Av de undersökta förvaltningsrätterna skickar dock ingen ut någon information i samband med att överklagandet inkommer till domstolen. Det innebär att en klagande inte får reda på så grundläggande information som att förvaltningsrätten mottagit överklagandet. Många i telefonintervjuundersökning uppgav att det var svårt att få reda på vad som förväntades av den klagande under processens gång. Granskningen visar dessutom att de som hade tidigare erfarenhet av att överklaga till förvaltningsrätten inte hade lättare att förstå vad som förväntades. Flertalet av dem som svarat uppgav att det hade underlättat att få skriftlig information i början av processen. Granskningen har också visat att klagande inte alltid förstår sin roll i processen. Det är till exempel inte alltid tydligt för den klagande att den är en del i en tvåpartsprocess där myndigheten som fattat det överklagade beslutet är motpart. Många klagande förväntar sig också att bli kontaktade av förvaltningsrätten. representeras i förvaltningsrätten av jurister från myndighetens processjuridiska enheter. En enskild som överklagar har dock i huvudsak inte rätt till rättshjälp enligt rättshjälpslagen utan förväntas kunna hantera processen själv utan ombud. Obalansen mellan parterna understryker ytterligare vikten av att förvaltningsrätten ger relevant och begriplig information till den klagande. Eftersom förvaltningsrätterna inte tillhandahåller information till den klagande är denna hänvisad till att själv söka information. Den allmänna information som tillhandahåller på sin webbplats ger dock inte en helt korrekt bild av processen. Av denna information kan den klagande få uppfattningen att förvaltningsrätten alltid skickar vidare överklagandet till beslutande myndighet, vilket inte stämmer för de måltyper som har granskat. Bristande information till den som överklagar riskerar enligt att leda till minskad legitimitet för såväl processen som för domen i målet. 7.2Väntetiden får konsekvenser för klagande Förvaltningsrätterna har totalt sett förbättrat sina genomsnittliga handläggningstider från 10 till 7 månader.176 Skillnaderna i resultat mellan förvaltningsrätterna är dock stora och varierade mellan 4,9 och 2013. Det samlade resultatet ger heller inte information om handläggningstiderna för enskilda måltyper. 176 Samtliga handläggningstider som redovisas utgår från av målen. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN socialförsäkringsmål var 2013. Skillnaderna mellan förvaltningsrätterna är även här stora – mellan 6,6 och . Ekonomiskt bistånd är den sista försörjningsmöjligheten som samhället erbjuder och de flesta förvaltningsrätter försöker därför att handlägga sådana överklaganden relativt snabbt. Handläggningstiden för mål om ekonomiskt bistånd var 2013. Spridningen mellan förvaltningsrätterna är heller inte lika stor, men några förvaltningsrätter hade handläggningstider på omkring 7 månader. En enskild som överklagar ett beslut har inte möjlighet att själv välja vilken förvaltningsrätt som ska hantera målet. Eftersom handläggningstiderna varierar så mycket mellan förvaltningsrätterna, får det stor betydelse var i landet den klagande bor för hur länge denna får vänta på ett avgörande. Handläggningstiden vid förvaltningsrätten var för lång menade många av dem som svarat på telefonintervjuundersökning. De tyckte också att det var svårt att få reda på hur handläggningen förväntades ta. granskning visar också att tre fjärdedelar av de som överklagat ett beslut om sjukpenning eller sjuk- eller aktivitetsersättning har haft en reducerad försörjning förvaltningsrätten handlade överklagandet. För att klara försörjningen har de framför allt fått ta av sina besparingar. Många uppgav att de försörjdes av någon anhörig eller att de lånat pengar. slutsats är att tiden det tar att handlägga ett överklagande och en ovisshet om när avgörandet kommer påverkar den klagandes möjlighet att kunna planera sin försörjning och livssituation i övrigt, oavsett vad utgången i målet blir. Det är därför viktigt att handläggningstiden är så kort som möjligt och att den klagande får information om beräknad handläggningstid. 7.3Huvuddelen av handläggningstiden är liggtid Av förvaltningsrättsinstruktionen framgår att ett mål i förvaltningsrätten ska avgöras så snart det kan ske. Enligt JO innebär detta att mål som är klara för avgörande inte får bli liggande .