urf · H1A5URF1 · 2014-01-22 00:00:00 — Mot bakgrund av att bostäder inte kommer att behandlas i den strategiska lokalplanen, som dessutom kommer att beslutas först efter det att utredningen har slutfört sitt uppdrag, har det inte kunnat göras någon översyn av regelverket och de ekonomiska förutsättningarna utifrån denna aspekt. Det kan dock finnas anledning att se närmare på hur dagens system med övernattningsbostäder är uppbyggt och att överväga alternativa möjligheter för ledamöternas boende. Utredningen tar upp den frågan i avsnitt 9.5.1. Utredningen är enligt direktiven oförhindrad att överväga även frågeställningar som rör sådana förmåner och villkor i ledamotsuppdraget som inte uttryckligen nämns i utredningens direktiv. Under översynen har utredningen uppmärksammat att det inte finns några bestämmelser om reducering av logiersättning för det fall att en närstående person delar en ledamots egen övernattningsbostad eller då en ledamot delar bostaden med någon annan. Utredningen har noterat också de förhållandevis korta tider som en ledamot ges för att flytta ut från en övernattningsbostad i fastighetsbestånd. Dessa frågor kommer att behandlas i avsnitten 9.5.2–9.5.4. 2013/14:URF1 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE 9.5.1Bör det tas ut ersättning av de ledamöter som använder övernattningsbostäderna? Utredningens bedömning: Dagens ordning, där ledamöterna under vissa förutsättningar har rätt att utan kostnad disponera övernattningsbostäder i bostadsbestånd, bör behållas. Ett alternativ till det nuvarande systemet med övernattningsbostäder skulle kunna vara att tar ut ersättning för bostäderna och att rätten till nattraktamente för ledamöterna slopas. Ledamöterna skulle då få dra av sina ökade levnadskostnader vid beskattningen. Det skulle följa av bestämmelserna om avdrag vid dubbel bosättning i 12 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Ökade levnadskostnader får sålunda dras av om den skattskyldige på grund av sitt arbete har flyttat till en ny bostadsort, och en bostad för den skattskyldige, dennes make, sambo eller familj har behållits på den tidigare bostadsorten (se 19 §). En förutsättning för avdragsrätt är att avståndet mellan bostadsorten och arbetsorten är längre än och att den skattskyldige har övernattat på arbetsorten (se 20 §). Avdrag för boendekostnaden får som huvudregel göras under längst . För gifta och sambor får avdrag göras under sammanlagt om den dubbla bosättningen beror på makens eller sambons förvärvsverksamhet. Om det finns synnerliga skäl får avdrag göras . Ökade utgifter för logi ska dras av med ett belopp som motsvarar den faktiska utgiften (se 21 §). Om den skattskyldige delar bostaden på arbetsorten med någon annan person, får bara den skattskyldiges del av kostnaden dras av. Utgifter vid dubbel bosättning ska dras av utan någon beloppsmässig begränsning till den del kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger (se 2 §). Att ta ut ersättning för övernattningsbostäderna skulle innebära en återgång till det system som gällde . Skälet bakom den nu gällande ordningen är att en arbetsgivare/uppdragsgivare ofta svarar för den logikostnad som den anställde/uppdragstagaren har haft under en tjänsteresa. En sådan ordning gäller för exempelvis arbetstagare hos . Det är vanligt också att större företag har egna bostäder, där de anställda kostnadsfritt får övernatta under en tjänsteresa. Ett ytterligare motiv lagändring var de administrativa vinster som uppstod genom att inte behövde debitera ledamöterna någon ersättning. Systemet innebär också en förenkling för den enskilda ledamoten som inte behövde yrka avdrag för den logikostnad som inte täcktes av dåtidens nattraktamente. För ledamöter är det bostaden på hans eller hennes hemort som är tjänsteställe. Det betyder att en ledamots resor från hemorten till räknas som tjänsteresor, och om ledamoten bor mer än 50 kilometer från har han eller hon rätt till nattraktamente under tjänsteresan i 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE 2013/14:URF1 Om rätten till nattraktamente tas bort försämras ledamöternas ekonomiska villkor påtagligt på ett sätt som avviker från vad som gäller för anställda när de är på tjänsteresa. Att utmönstra natttraktamentet stämmer enligt utredningens bedömning inte med de grundläggande tankar som ligger bakom reglerna om dag- och stockholmstraktamente, och det skulle således leda till stora ingrepp i dagens system. Det angivna alternativet skulle alltså innebära en återgång till det tidigare systemet och en försämring för ledamöterna i ekonomiskt hänseende. Ledamöterna skulle också behöva göra avdrag för kostnaden för dubbel bosättning i samband med beslut om slutlig skatt i enlighet med bestämmelser i 12 kap. 19–21 §§ inkomstskattelagen och inom ramen för det förfarandet lämna uppgifter om privata förhållanden. En ordning där ersättning tas ut skulle dessutom vara administrativt betungande för . Även om ersättningen kunde dras direkt från arvodet, skulle förvaltningen behöva kontrollera att avdragen är korrekta. De skäl som ligger bakom ändringar är fortfarande bärkraftiga, och en återgång till det tidigare systemet framstår inte som sakligt motiverad. Dagens reglering, där ledamöterna under vissa förutsättningar kostnadsfritt har rätt till övernattningsbostäder i bostadsbestånd, bör därför behållas. 9.5.2Reducerad logiersättning då en närstående person delar bostad med ledamoten Utredningens bedömning: Om en ledamot delar en egen övernattningsbostad med en närstående person som inte har rätt till ersättning för logikostnader från , bör ledamotens logiersättning reduceras med a)om den närstående personen bor i bostaden , b)37,om den närstående personen bor i bostaden minst men inte , c)om den närstående personen bor i bostaden minst men inte , och d)12,om den närstående personen bor i bostaden under minst men inte . Om den närstående personen bor i bostaden , ska logiersättningen inte reduceras. En ledamot har rätt till ersättning för logikostnader (nattraktamente) vid tjänsteresor med en övernattning mer än 50 kilometer från bostaden. Logiersättning kan ges i form av ersättning för egen övernattningsbostad eller hotellrum. En ledamot kan i stället för att erhålla logiersättning vid en tjänsteresa i bo i en övernattningsbostad i bostadsbestånd. Om en närstående person övernattar i en ledamots övernattningsbostad i bostadsbestånd eller om en medföljande resenär 2013/14:URF1 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE delar hotellrum med en ledamot, finns det regler som bestämmer hur stor del av kostnaden som ska bäras av ledamoten och av den övernattande personen. Som har nämnts tidigare finns det inte några bestämmelser om reducering av logiersättning vid en närstående persons övernattning, när det sker i ledamotens egen övernattningsbostad. En reducering av logiersättningen görs dock i praktiken, om ledamoten eller ersättaren delar övernattningsbostaden stadigvarande med make/maka/sambo eller någon annan som inte har rätt till ersättning för logikostnader från . Det är såväl ur ett ledamotsperspektiv som ur allmän synvinkel viktigt att det finns klara och transparenta författningsreglerade bestämmelser om ledamöternas rättigheter och skyldigheter Utredningen anser att det mot denna bakgrund bör införas en bestämmelse som reglerar hur en reducering av logiersättningen ska göras då en närstående person delar ledamotens egen övernattningsbostad. Bestämmelsen bör tas in i de föreslagna tillämpningsföreskrifterna till den nya ersättningslagen. Det för tillämpningen enklaste skulle vara att införa en enhetlig grund för reducering, oavsett boendeform. Frågan är om det går att finna en sådan gemensam värderingsgrund eller om det finns skäl som sakligt motiverar att åtskillnad görs mellan olika former av logiersättning. En reducering kan utformas på olika sätt. Kostnaden beräknad per natt skiljer sig mellan övernattningsbostäder och hotellrum. Även olika övernattningsbostäder och olika hotellrum skiljer sig kostnadsmässigt åt utifrån läge, storlek och standard. En enhetlig reducering skulle därmed få olika ekonomiska återverkningar för den enskilda ledamoten alltefter boendeformen. Trots att tillämpningen skulle underlättas avsevärt med en sådan lösning, är den därmed knappast godtagbar från sakliga utgångspunkter. Mot denna bakgrund är det enligt utredningens mening lämpligt att reglerna om reducering, på samma sätt som , byggs upp genom att en viss andel av kostnaden vilar på ledamoten respektive på den övernattande personen. Om en medresenär delar hotellrum med en ledamot ska logikostnaden för ledamoten anses utgöra av priset för ett dubbelrum. Fördelningen ter sig rimlig, inte minst mot bakgrund av att kostnaden för ett enkelrum ofta är högre än halva kostnaden för ett dubbelrum. En sådan ordning vinner stöd av att samma uppdelning av kostnaderna gäller för anställda hos , om en medföljande resenär delar hotellrum med den anställde vid en utrikes tjänsteresa (se 4 § och de statsanställdas huvudorganisationers avtal om ersättning m.m. vid tjänsteresa och förrättning utomlands, )36. Utredningen anser därför att den nuvarande regleringen bör behållas, när det gäller reducering vid övernattning i ett hotellrum. Någon ersättning för logikostnad betalas inte om en ledamot utan kostnad bor i en övernattningsbostad som tillhandahålls av . 36 Avtalet ersätter reglerna i den upphävda Utlandsreseförordningen (1991:1754) (se tjänsteföreskrift, 2005:8, om ändring i tjänsteföreskriften, 2004:7, om tjänsteresor som företas av anställda och avtal om ersättning m.m. vid tjänsteresa och förrättning utomlands, ). 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE 2013/14:URF1 Förvaltningen ska fastställa en avgift för övernattningsbostäderna bland annat för att en reducering av logiersättningen ska kunna göras om en närstående person övernattar i övernattningsbostaden. Enligt de nuvarande reglerna reduceras logiersättningen på så sätt att ledamoten betalar tillbaka logiersättning av 1/30 per dag av den avgift som är fastställd för övernattningsbostaden. Möjligheten att övernatta är olika utformad beroende på om övernattningen sker i en övernattningslägenhet eller i ett övernattningsrum. En närstående person tillåts enligt dagens bestämmelser att övernatta i en av övernattningslägenheterna, medan övernattning på egen hand får ske endast under enstaka nätter. I ett övernattningsrum får övernattning äga rum bara under enstaka nätter och inte alls på egen hand. Storleken på en övernattningsbostad i bostadsbestånd varierar mellan och . Trots att vissa av bostäderna är lite större består de flesta av ett rum och kök och är därför inte anpassade för att mer än en person ska bo där mer än undantagsvis. Mot denna bakgrund är det enligt utredningens mening rimligt att av kostnaden även fortsättningsvis vilar på ledamoten, om en närstående person sover över i en övernattningsbostad inom bostadsbestånd. betalar logiersättning för en ledamots egen övernattningsbostad med ett belopp som svarar mot den faktiska kostnaden för bostaden, dock högst med . Det är ledamoten själv som äger eller hyr den egna övernattningsbostaden. I många fall torde dessa bostäder vara större än övernattningsbostäderna inom bostadsbestånd och därför bättre lämpade att stadigvarande dela med en annan person. På dessa grunder anser utredningen att det är befogat att av kostnaderna, på samma sätt som rent faktiskt tillämpas , får bäras av ledamoten då lägenheten delas med en närstående person. Det kan dock vara så att den person som delar övernattningsbostaden med ledamoten befinner sig i bostaden endast någon eller . När det gäller övernattning i bostäder i bostadsbestånd betalar ledamoten tillbaka logiersättning av 1/30 per dag av den avgift som är fastställd för övernattningsbostaden. I en egen övernattningsbostad är det, som nämnts, vanligare att en närstående person bor än i en övernattningsbostad i bostadsbestånd. Enligt utredningens mening är det därför mer lämpligt att andelstalet varierar efter det antal veckor som den närstående personen befinner sig i bostaden. Att en närstående person övernattar under enstaka dagar under en månad bör accepteras utan att logiersättningen reduceras. Utredningen gör således bedömningen att logikostnaden för en ledamot ska reduceras om den närstående personen bor i bostaden , om den närstående personen bor i bostaden minst men inte , om den närstående personen bor i bostaden minst men inte och om den närstående personen bor i bostaden under minst men inte två 2013/14:URF1 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE Om den närstående personen bor i bostaden , ska logiersättningen inte reduceras. 9.5.3Reducerad logiersättning då en annan person delar bostad med ledamoten Utredningens bedömning: Om en ledamot delar en egen övernattningsbostad med någon annan än en närstående person som inte har rätt till ersättning för logikostnader från , bör ledamotens logiersättning reduceras med den andel av bostaden i procent som den andra personen disponerar. Förutom den andra personens sovrum bör som regel 1/3 av de allmänna utrymmena i bostaden, som till exempel vardagsrum, kök och badrum, anses ingå i den del som den andra personen disponerar. Det finns inte några bestämmelser om reducering av logiersättning för en ledamots egen övernattningsbostad om ledamoten delar bostaden med en annan eller andra än en närstående person, till exempel när en ledamot har en inneboende eller då en ledamot delar bostaden med en bekant. I praktiken beräknas emellertid ledamotens ersättning med hänsyn till hur stor andel av bostaden i procent som ledamoten disponerar. På samma sätt som när det gäller reducering av ersättning då en närstående person delar den egna bostaden är det lämpligt att gällande praxis kommer till tydligt uttryck i författning. Det bör därför införas en bestämmelse som reglerar hur en reducering av logiersättningen ska göras då en annan än en närstående person delar ledamotens egen övernattningsbostad. Bestämmelsen bör tas in i de föreslagna tillämpningsföreskrifterna till den nya ersättningslagen. Utredningen anser att bestämmelsen bör utformas mot bakgrund av hur praxis ser ut, det vill säga att en reducering av ersättningen ska göras efter hur stor andel av bostaden i procent som den andra personen disponerar. Det är ledamoten själv som ska uppge denna andel till . Förutom den inneboendes sovrum bör som regel 1/3 av de allmänna utrymmena i bostaden, som till exempel vardagsrum, kök och badrum, anses ingå i den del som den andra personen disponerar. En sådan utgångspunkt bör anges i de allmänna råden till den nya ersättningslagen. 9.5.4 Rimliga utflyttningstider? Utredningens förslag: En ledamot som avgår från riksdagsuppdraget efter att ha kandiderat i ett riksdagsval ska lämna sin övernattningsbostad senast efter valdagen. En ledamot som avgår från riksdagsuppdraget under en löpande valperiod ska lämna sin övernattningsbostad senast efter den dag ledamoten avgick. 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE 2013/14:URF1 Upplåtelse av övernattningsbostäder i bostadsbestånd regleras av bestämmelser i ersättningslagen, dess tillämpningsföreskrifter och föreskriften om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter samt av upplåtelseavtalet mellan och en ledamot. Ledamöter bor vanligen i övernattningsbostäderna under relativt långa perioder. Både en kandiderande ledamot som lämnar efter ett val och en ledamot som lämnar under en löpande valperiod ska dock lämna sina övernattningsbostäder eller senast efter valdagen respektive efter avgångstillfället. Frågan är om sådana tidsgränser är rimliga vid en jämförelse med vad som till exempel gäller på hyresmarknaden. Det regelverk som i första hand innehåller bestämmelser om hyra av bostäder är 12 kap. jordabalken (hyreslagen). Det mesta pekar på att ett upplåtelseavtal mellan en ledamot och inte ska betraktas som ett hyresavtal och omfattas av bestämmelserna i hyreslagen. Det främsta skälet är att en ledamot inte betalar någon ersättning för bostaden (se 12 kap. 1 § jordabalken). En ledamot behöver inte betala ersättning för en övernattningsbostad, eftersom det i ledamotens ekonomiska villkor för uppdraget ingår att kostnadsfritt tillhandahåller övernattningsbostäder i i stället för logiersättning/nattraktamente när ledamoten är på tjänsteresa från bostaden. Ersättning eller hyra betalas i regel i pengar men kan enligt hyreslagen utgå även i nyttigheter, exempelvis i en arbetsprestation.37 Enligt föreskriften om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter är en ledamots rätt att nyttja en övernattningsbostad beroende av uppdraget som riksdagsledamot (se 14 §). På grund av att rätten till övernattningsbostad är att betrakta som en form av nattraktamente som ingår i uppdragets ekonomiska förutsättningar, bör ledamotens arbetsprestation emellertid inte heller betraktas som ersättning för övernattningsbostaden. Avtalet mellan en ledamot och ska således inte ses som ett hyresavtal utan som ett avtal om nyttjande av fast egendom som, förutom de bestämmelser som reglerar ledamöternas bostäder i ersättningslagen, dess tillämpningsföreskrifter och föreskriften om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter, regleras av 7 kap. jordabalken och avtalslagen (se närmare avsnitt 3.2.2 om behovet av att föra upp bestämmelser om utflyttning i den nya ersättningslagen). Trots att hyreslagen inte torde vara tillämplig kan ledamöterna sägas ha bostäderna under hyresliknande förhållanden. Hyreslagens bestämmelser finns för att skydda en persons hem. Ledamöterna är emellertid folkbokförda på en annan adress och kan därför inte sägas ha sitt egentliga hem i övernattningsbostaden, som i stället bör betraktas som ett alternativ till hotell eller pensionat för ledamöterna. Detta innebär att samma sociala hänsyn inte behöver tas till utflyttningstiderna för ledamöternas övernattningsbostäder som för bostäder som lyder under hyreslagen. Däremot måste praktiska hänsyn tas till att en ledamot ska hinna flytta ut sina saker på den angivna tiden. 37 Se bland annat NJA 1978 s. 389. 2013/14:URF1 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE får enligt utredningens mening anses tillräcklig för att en ledamot ska hinna packa och flytta ut sina tillhörigheter. Utflyttningstiden måste också bestämmas mot bakgrund av att en ny ledamot väntar på att få flytta in i bostaden. Efter det att en ledamot har flyttat ut och innan en ny ledamot ska flytta in ska bostaden, möblerna och utrustningen besiktas av personal från , om möjligt tillsammans med ledamoten (se 23 § föreskriften om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter). Eventuellt ska därefter visst underhåll av bostaden utföras, och utrustning och möbler kan behöva kompletteras. Trots att en ledamot flyttar inom kan den nya ledamoten därför vara tvungen att bo på hotell . En utflyttningstid om är enligt utredningens mening också att anses som rimlig i förhållande till tidpunkt för inflyttning för den nya ledamoten. 10 Vissa utrikes resor En ledamot beslutar själv om sina inrikes resor medan det är de vice talmännen som fattar beslut om en riksdagsledamots utrikes tjänsteresa. Rambeloppet för enskilda utrikes resor fastställs av riksdagsstyrelsen och uppgår till per ledamot och mandatperiod. Utredningen har fått i uppdrag att ta fram en bestämmelse som innebär att ledamöterna själva ska besluta om tjänsteresor för att besöka EU:s institutioner samt tjänsteresor till , och för att delta i gränsregionala sammankomster m.m. Förslaget ska innehålla villkor för vad som ska krävas vid sådana beslut, till exempel i fråga om redovisning och uppföljning. Förslaget får inte leda till ökade kostnader för tjänsteresorna. Översynen ska enligt utredningsdirektiven även omfatta lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i och riksdagsstyrelsens föreskrift (2012:8) om visst stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Som en följd av utredningens övervägande och förslag om ledamöternas möjligheter att själva besluta om vissa utrikes resor i avsnitt 10.3 kommer utredningen att överväga ändringar av vissa bestämmelser i den nya lagen om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i och tillhörande föreskrift (se avsnitt 10.4). I uppdraget ingår också att se över föreskriften (2012:1) om utskottens utrikes resor. En utvärdering av utskottens och resor –2013 har gjorts på uppdrag av riksdagsdirektören. Med anledning av utvärderingen kommer utredningen bland annat att överväga om utskottens utrikes resor ska redovisas skriftligen (se avsnitt 10.5). 10.1 Regleringen av utrikes resor Bestämmelser om en ledamots enskilda utrikes tjänsteresor finns i 4 kap. 3 a § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen) och dess tillämpningsföreskrifter (2006:6). De vice talmännen beslutar om sådana resor. Vid tjänsteresor till utlandet gäller till övervägande del även tillämpningsföreskrifterna vid inrikes tjänsteresa, till exempel bestämmelser om kostnaderna vid val av färdmedel. Vid en utrikes tjänsteresa tillämpas, som huvudregel, det avtal om ersättning m.m. vid tjänsteresa och förrättning utomlands som har träffats av och de statsanställdas huvudorganisationer (se avtal om ersättning m.m. vid tjänsteresa och förrättning utomlands). Det krävs att en enskild utrikes tjänsteresa ska vara av värde för uppdraget som riksdagsledamot för att en ledamot ska få göra resan. dagar före planerat avresedatum ska ansökan ges in till ledningsstaben. Ansökan ska innehålla uppgifter om 2013/14:URF1 10 VISSA UTRIKES RESOR ändamålet med resan och beräknade kostnader samt en översiktlig resplan. Resan ska sedan redovisas via en reseräkning. Den vice talman som fattar beslut om resorna ska regelbundet lämna en redogörelse för sina beslut till riksdagsstyrelsen. En ledamot som inte har beviljats en enskild utrikes tjänsteresa får begära riksdagsstyrelsens prövning av beslutet. Riksdagsstyrelsen ska fastställa ett rambelopp per valperiod för en riksdagsledamots enskilda utrikes tjänsteresor (högst för innevarande mandatperiod). Medel som inte använts till sådan tjänsteresa ska överföras till (se 4 kap. 3 a § andra stycket ersättningslagen). Det rambelopp som riksdagsstyrelsen fastställer för en riksdagsledamots enskilda utrikes tjänsteresor får under vissa förutsättningar användas även av den som är ersättare för ledamoten. Tjänsteresor utomlands på uppdrag av partigrupperna För riksdagsledamöternas tjänsteresor utomlands på uppdrag av partigrupperna lämnar ett stöd enligt lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Detta stöd ska alltså lämnas till partigrupperna. Stödet för riksdagsledamöternas deltagande i samarbetet inom Europeiska unionen (EU) uppgår till och ledamot. Stöd lämnas också för deltagande i internationella konferenser utomlands och andra utrikes resor med för de första 20 mandaten som har tillfallit partiet i det senaste valet till och med för varje ytterligare mandat som tillfallit partiet i valet. Efter varje kalenderår ska partigrupperna till redovisa hur utbetalade bidrag har använts under det föregående budgetåret. Redovisningen ska innehålla uppgifter om riksdagsledamotens namn, resmål, tidpunkt för resan samt kostnad för resan med uppgift om huruvida bonuspoäng har utnyttjats för resan. Utskottens utrikes resor beslutas enligt 4 kap. 19 § första stycket kungörelsen (1974:153) om beslutad ny riksdagsordning (riksdagsordningen) av utskottet efter samråd med riksdagsstyrelsen. Styrelsen ska uttala sig om huruvida det är lämpligt att resan genomförs, och hänsyn ska tas till internationella förbindelser, till kostnaderna och till omständigheterna i övrigt. Av föreskriften till bestämmelsen, föreskriften om utskottens utrikes resor, framgår att riksdagsstyrelsen för varje valperiod ska fastställa de ekonomiska ramarna för utskottens studieresor utomlands. Inför samrådet med riksdagsstyrelsen ska utskottet lämna in en föranmälan. I föranmälan ska lämnas uppgift om resmål, syftet med och tidpunkten för resan samt beräknade kostnader. Om föranmälan inte hinner lämnas före resan ska den lämnas till styrelsen så fort som möjligt efter resans avslutande.