eunbil · H10N2C92A4 · 2014-01-01 00:00:00 — M2014/342/I Miljö- och jordbruksutskottet Rådets möte (miljö) 2.(ev. se även punkten 4 nedan) Godkännande av A-punkter A-punktslistan är ännu inte känd. 3.Förslag till och rådets förordning om ändring av direktiv /18/EG om medlemsstaternas fria rätt att fatta beslut om odling av genetiskt modifierade grödor (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att miljörådet ska föra en diskussion för att se om det finns förutsättningar för att kunna fortsätta arbetet mot en politisk överenskommelse om förslaget. presenterade kommissionen ett förslag till en EU-förordning som tillfogar en artikel 26b till direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön. Artikeln ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Utöver det föreslås inga förändringar när det gäller själva hanteringen av ansökningar och godkännanden av GMO i EU. Miljö- och hälsoskäl får inte åberopas som grund för ett förbud enligt den föreslagna artikel 26b eftersom dessa skäl redan har beaktats i den riskvärdering som föregår ett EU-godkännande. De skäl som anges för förbud enligt artikel 26b ska också vara i överensstämmelse med och i enlighet med EU:s internationella förpliktelser, till exempel WTO-bestämmelserna. Genom att gå vissa medlemsstater till mötes i frågan om att begränsa odling av GMO hoppas kommissionen att dessa medlemsstater i högre grad kan förmås att rösta för att godkänna GMO för odling när en riskvärdering visat att den är säker för människa, djur och miljö. Kommissionen anför att förslaget att låta medlemsstaterna under vissa förutsättningar själva bestämma över huruvida man vill tillåta odling av en GMO ligger i linje med subsidiaritetsprincipen. Förslaget har behandlats vid miljöråden 2010, , och samt . Senast frågan var uppe vid miljörådet kunde inte rådet enas kring en politisk överenskommelse eftersom en blockerande minoritet motsatte sig det kompromissförslag som ordförandeskapet lagt fram. Vid miljörådet ställde sig positivt till det danska ordförandeskapets kompromissförslag. Det danska ordförandeskapets förslag innebär dels att en medlemsstat och en GMO producent ges möjlighet att ingå i en överenskommelse om att ansökan om godkännande av GMO:n ska undantas i hela eller delar av den medlemsstatens territorium. Denna överenskommelse tas sedan in i beslutet om EU-godkännandet av GMO:n. Det danska förslaget innebär också ett förtydligande av kommissionens ursprungliga förslag när det gäller möjligheten att nationellt besluta om en begränsning eller ett förbud. Det grekiska ordförandeskapet har tagit fram ett smärre reviderat kompromissförslag som utgår från den danska förslaget. Förslaget innebär ett förtydligande av tillvägagångssättet för medlemsstaterna att göra undantag från odling av en GMO samt övergångsregler för de redan godkända beslutade GMO:erna under direktiv /18. Förslaget har kort diskuterats vid ett rådsarbetsgruppsmöte . Det grekiska ordförandeskapet har inför miljörådet tagit fram två frågor som underlag för diskussionen: Finns det en gemensam syn om att återuppta diskussionerna för denna lagstiftningsdossier? Utgör ordförandeskapets kompromissförslag en god grund för fortsatt tekniskt arbete i syfte att nå en politisk överenskommelse? Förslag till svensk ståndpunkt Som svar på de två frågor som ligger till grund för diskussionen vid rådsmötet ställer sig regeringen positiv till att återuppta diskussionerna och anser att det grekiska ordförandeskapets reviderade förslag utgör en god grund för vidare diskussion med syftet att nå en politisk överenskommelse. Svenska generella synpunkter som framförts under förhandlingarna Regeringen har under förhandlingarna välkomnat kommissionens ansträngningar för att lösa problemen inom GMO-området, men har också sett svårigheter med det förslag som presenterats. Generellt för regeringens position är att vi vill se lösningar som säkrar miljö och hälsa och som är i överensstämmelse med regelverket för den inre marknaden och WTO. Regeringen är mån om att kärnan i , nämligen en vetenskapligt grundad riskbedömning från fall till fall av GMO, även i fortsättningen ska vara grunden för godkännande av GMO inom EU. För regeringen har det varit viktigt att kommissionens förslag utvecklas till att vara i överrensstämmelse med och . Regeringen har därför tidigt framfört behov av klarlägganden gällande förslagets förenlighet med regelverket för EU:s inre marknad och WTO för att kunna göra en helhetsbedömning. Den svenska inställningen är vidare att medlemsstaterna nationellt inte ska kunna överpröva den hälso- eller miljöriskbedömning som redan gjorts på EU-nivå. För ytterligare information, se bifogat rådsPM 4.(ev.) Se punkt 2. A-punktslistan är ännu inte känd. 5.Miljöanpassning av den europeiska terminen Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att miljörådet ska diskutera hur den gröna dimensionen i processen kring för tillväxt och jobb (EU 2020) kan stärkas. presenterade kommissionens sin årliga tillväxtrapport . Den kommer att ligga till grund för en diskussion vid då stats- och regeringscheferna ska ge vägledning inför medlemsstaternas rapportering inom ramen för 2020-strategin(nationella reformprogram) och stabilitets- och tillväxtpakten. Ordförandeskapet har presenterat ett antal frågeställningar för diskussion på miljörådet. Syftet är att stärka den gröna dimensionen i processen. Frågeställningarna för diskussion är följande: Vilka utmaningar finns för att nå mål för minskade växthusgasutsläpp och resurseffektivitet i ljuset av den årliga tillväxtrapporten ? Vilka åtgärder på nationell nivå i fråga om resurseffektivitet och klimatåtgärder har bäst förutsättningar att bidra till hållbar tillväxt och jobb och bör därför inkluderas i det nationella reformprogrammet 2014? Hur kan rollen för miljöministrar stärkas under de olika faserna i den europeiska terminen? Förslag till svensk ståndpunkt Vilka utmaningar finns för att nå mål för minskade växthusgasutsläpp och resurseffektivitet i ljuset av den årliga tillväxtrapporten I tillväxtrapporten konstaterar kommissionen att den ekonomiska krisen har nått sin vändpunkt och att det finns tecken på en långsam återhämtning i EU. Kommissionen lyfter fram att den största utmaningen blir att upprätthålla reformtakten för att förbättra konkurrenskraften och säkra en varaktig återhämtning. Regeringen är positiv till att tillväxtpotentialen i en grön resurseffektiv ekonomi lyfts fram. Regeringen välkomnar därför initiativet att stärka den gröna dimensionen inom ramen för den europeiska terminen. Utöver detta anser regeringen att utfasning av miljöskadliga subventioner är en angelägen åtgärd, som bör ske inom ramen för de nationella reformprogrammen. Regeringen föreslår vidare att kommissionen följer upp om det finns miljöskadliga subventioner på EU-nivå sektor för sektor. Regeringen vill också att kommissionen sammankallar Forum för marknadsbaserade instrument, där företrädare för miljö- och finanssektorn möts, till överläggningar i enlighet med miljörådets slutsatser om en eko-effektiv ekonomi inom ramen för Lissabonagendan efter 2010 och EU-strategin för hållbar utveckling. Vilka åtgärder på nationell nivå i fråga om resurseffektivitet och klimatåtgärder har bäst förutsättningar att bidra till hållbar tillväxt och jobb och bör därför inkluderas i det nationella reformprogrammet 2014? Vad gäller åtgärder på nationell nivå vill regeringen lyfta fram att innovationer, miljöteknik och forskning bidrar till att förutsättningar skapas för att utveckla resurseffektiva lösningar och nya gröna jobb. Det kan t.ex. gälla marknadsinstrument som driver på utvecklingen av varor med mindre miljö- och hälsofarliga ämnen. är det angeläget att utveckla resurseffektiva kretslopp genom att förebygga återcirkulation av farliga ämnen. Ökade krav på materialåtervinning borde vara en stark drivkraft för utfasning av farliga ämnen. Genom substitution av farliga ämnen till mer hållbara alternativ ökar också potentialen för innovativa lösningar. Hur kan rollen för miljöministrar stärkas under de olika faserna i den europeiska terminen? Regeringen anser att miljörådet bör följa upp hur målet nås om att av EU-budgeten ska gå till klimatåtgärder. Regeringen vill därför föreslå att kommissionen sammanställer och redovisar hur målet nås. Denna information är av betydelse både för miljörådet och . För ytterligare information se RådsPM. 6.Meddelande från kommissionen En klimat- och energipolitisk ram för perioden –2030 Luftvårdspaketet som kommissionen presenterade består av fyra delar: ett handlingsprogram, ett förslag till ratificering av Göteborgsprotokollet samt två direktivförslag. Det ena direktivförslaget är en revidering av det så kallade takdirektivet om minskning av nationella utsläpp av luftföroreningarna, det andra ett nytt direktiv för att begränsa utsläpp till luft av vissa luftföroreningar från medelstora förbränninganaläggningar. b)Översyn av referensdokumentet för bästa tillgängliga teknik för stora förbränningsanläggningar Information från den tjeckiska delegationen, med stöd från den polska och den estniska delegationen med stöd av och har sänt in en inlaga om arbetet med ett s.k. BREF-dokument om stora förbränningsanläggningar. Ett BREF-dokument är ett tekniskt dokument som innehåller rekommendationer om bästa tillämpliga teknologi, BAT. I inlagan framför synpunkter på processen för hur ett sådant dokument ska tas fram. Kommissionen har i det aktuella fallet valt en process som kan leda till ett snabbare beslut genom att undergrupper arbetar med delförslag. framhåller emellertid att det under nästa fas av arbetet borde läggas mer vikt vid den bränslekvalitet som finns tillgänglig lokalt och vid behoven i fjärrvärmesystem. förordar därför starkt att kommissionen inrättar arbetsgrupper med uppgift att lösa ut de tekniska nyckelfrågorna under arbetet med BREF-dokumentet om stora förbränningsanläggningar. c)Meddelande från kommissionen om mot olaglig handel med vilda djur och växter Strategin om olaglig handel med vilda djur och växter presenterades av kommissionen och innehåller en genomgång av vad EU gör i frågan i såväl globala insatser som inom EU. I slutsatserna sammanfattas var luckorna finns för ett effektivt arbete. Speciellt framhålls behovet av en effektiv kontroll av efterlevnaden av gällande regler samt att åtgärder mot organiserad brottslighet kräver medverkan av olika aktörer, särskilt med hänsyn till freds- och säkerhetsaspekter. Sammanfattningsvis konstateras att det saknas en heltäckande och samordnad strategi mot olaglig handel med vilda djur och växter som avser både utbuds- och efterfrågesidan och som omfattar alla berörda aktörer i olika politikområden. I meddelandet lanserar kommissionen ett öppet samråd för alla intressenter och aviserar en konferens som avslutar samrådet och som handlar om det vidare arbetet med att formulera en heltäckande strategi för EU. d)Läget i ratificeringen av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod Kommissionen presenterade ett förslag om att EU ska ratificera den andra åtagandeperioden av Kyotoprotokollet. Förslaget innebär i korthet att ratificera EU:s åtagande om att minska utsläppen av växthusgaser . Förhandlingar om förslaget har påbörjats men förväntas bli intensiva . e) Rekommendation och meddelande från kommissionen om undersökning och utvinning av kolväten (såsom skiffergas) genom hydraulisk högvolymsspräckning Kommissionen presenterade ett meddelande och en rekommendation om minimiprinciper för undersökning och utvinning av kolväten genom hydraulisk högvolymsspräckning. Kommissionens rekommendation om minimiprinciper innebär inte att medlemstaterna är skyldiga att bedriva undersökning eller utvinning av kolväten. Rekommendationen hindrar heller inte medlemsstaterna från att upprätthålla eller införa mer detaljerade åtgärder som överensstämmer med specifika nationella, regionala eller lokala förhållanden. Rekommendationen till EU:s medlemsstater i fastställandet av minimiprinciper berör strategisk miljöbedömning, platsspecifik bedömning, rapportering av miljövariabler, information till allmänheten, isolering från geologiska formationer samt undvikande av onödiga utsläpp av gaser.