rir · H2B514 · 2014-06-19 00:00:00 — I en statlig utredning om felaktiga utbetalningar inom arbetsmarknadspolitisk verksamhet ställer sig dock utredarna tveksamma till modellen från ett konkurrensperspektiv. Arbetsförmedlingens val att huvudsakligen, på nationell och strategisk nivå, bygga en uppföljningsmodell utifrån de allra största leverantörerna innebär att de stora kompletterande aktörerna får ett stort utrymme att påverka både sin egen och Arbetsförmedlingens verksamhet. Det i sin tur innebär en risk för att dessa får konkurrensfördelar jämfört med de medelstora och mindre aktörerna. En tjänsteman på Arbetsförmedlingen har framhållit att en aspekt av den nya modellen är att den förskjuter en del av ansvaret för kontrollen och uppföljningen från huvudkontoret till respektive marknadsområde.239 utfördes en stor del av kontrollerna och uppföljningen av företrädare för huvudkontorets olika avdelningar. I den nya uppföljningsmodellen ska representanter för respektive marknadsområde vara mer delaktiga i den operativa uppföljningen. Syftet med detta är att uppföljningen ska utföras där kunskapen om hur tjänsterna används är som störst. Den nya leverantörsuppföljningsmodellen innehåller även ett antal nya verktyg för uppföljning, däribland regionala och nationella leverantörsdialoger. Den innehåller även interna forum som ska medföra att erfarenheter från uppföljning kan tas tillvara inom myndigheten. och utförande till marknadsområdena kan även komma att möjliggöra fler kontroller och mer riktad uppföljning från huvudkontorets sida då de avlastas. Detta utöver att modellen syftar till att verka proaktivt och förebygga fel och brister hos leverantörerna.240 238SOU 2014:16, s. 165–171. 240Uppgifter från telefonsamtal med tjänsteman på Arbetsförmedlingen . ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? 5.11Arbetsförmedlingen efterfrågar mer resurser för uppföljning Som beskrivits ovan har flera utredningar konstaterat att uppföljningen av lotsarna behöver förbättras. Arbetsförmedlingen har i sin tur påtalat att myndigheten behöver utökade resurser för uppföljning.241 Motsvarande bild målas upp i de intervjuer vi hållit med tjänstemän på Arbetsförmedlingen. Det har påpekats att det krävs mer kontroller på plats, men att det inte finns resurser för sådana.242 Även Arbetsförmedlingens internrevision har gjort bedömningen att lokala kontroller inte tillämpas i tillräckligt hög utsträckning.243 Ytterligare en företrädare för Arbetsförmedlingen menar att det är väldigt svårt att styra lotstjänsten och att det skulle behövas mer resurser och mer kontroller då problemen är för stora för att Arbetsförmedlingen ska kunna styra tjänsten med de kontroller man tillämpar idag.244 Arbetsförmedlingen har i återrapportering till regeringen kring intern styrning och kontroll kommenterat att de avser att avsätta mer resurser för leverantörsuppföljning för att kunna kvalitetssäkra de tjänster som levereras av kompletterande aktörer. I årsredovisningen påpekar myndigheten att den till skillnad inte har fått någon förstärkning av förvaltningsresurserna . Förvaltningsanslaget 2013 har varit lägre än 2012.246 Dessutom framhåller myndigheten i senaste prognosen för utbetalningar att anslagsutvecklingen inte ger förutsättningar att möta det ökade inflödet i etableringsuppdraget. Den höga arbetsbelastningen försämrar förutsättningarna för arbetsförmedlare att hålla en god kvalitet i handläggningen och att stödja de nyanlända i sin etablering. Arbetsförmedlingen betonar svårigheter i att nå de ambitioner som finns med att utveckla den interna styrningen samt för att utföra uppföljning och kontroll.247 till lotsens roll kan en effekt av minskat resursutrymme bli ökade förväntningar på att lotsarna ska göra mer för de nyanlända, enligt tjänstemän på . I slutändan finns risken för att detta kan komma att påverka kvaliteten i tjänsten.248 241Arbetsförmedlingen, Rapport om fördjupad granskning av kompletterande aktörer, , s 13–14. 243Arbetsförmedlingen 2012:2, Etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, Internrevision rapport, . 245Arbetsförmedlingens återrapportering, Intern styrning och kontroll – planering och utförda insatser, . 246Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 10. 247Arbetsförmedlingens återrapportering, Prognoser för utbetalningar –2018, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION granskning visar att det inte utförs tillräckligt med kontroller av lotsföretag. En majoritet av företrädarna för lotsföretagen anser att det utförs för lite kontroller av lotsarna och att det finns många oseriösa aktörer inom branschen. Vidare används inte de möjligheter till kontroll som Arbetsförmedlingen har till sitt förfogande i tillräcklig utsträckning av flera skäl. Vissa arbetsförmedlare vid lokalkontoren upplever att det är huvudkontorets och inte arbetsförmedlarnas roll att kontrollera och följa upp lotsföretag, medan andra menar att kontroller är resurskrävande och att de inte hinner kontrollera i takt med det växande antalet etableringsärenden. Kontroller som utförs på huvudkontoret är också resurskrävande, vilket delvis beror på att upphandlingen sker inom ramen för ett valfrihetssystem. Arbetsförmedlingen uppfattar att det behövs ett nytt förfrågningsunderlag, men ett nytt sådant har det ännu inte fattats beslut om. Även andra utredningar har pekat på brister i Arbetsförmedlingens kontroll och uppföljning av kompletterande aktörer. Arbetsförmedlingen har dock utarbetat en ny modell för myndighetens kontroll- och uppföljning. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 6Översyn av utredningar avseende liknande arbetsförberedande insatser och deras effekter Etableringslots är som tidigare nämnts en ny tjänst i Arbetsförmedlingens utbud. Tjänsten är utformad så att lotsens roll ska vara bredare än en arbetsförberedande insats. Den nyanlände ska få stöd utifrån hela sin livssituation, varför det inte finns reglerat i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare hur lotsen ska arbeta eller om dennes roll ska vara arbetsförmedlare eller coach. Det är i stället något som ska avgöras i det enskilda fallet.249 Även om innehållet i tjänsten är brett finns vissa likheter med insatser som omfattas av så kallad förstärkt förmedlingsverksamhet. Det är insatser som erbjuds arbetssökande utöver Arbetsförmedlingens ordinarie förmedlingsverksamhet. Exempel på förstärkta förmedlingsinsatser är kurser i att skriva CV, yrkesvägledning, workshopar och jobbcoachning, det vill säga olika former av stöd för ett effektivt jobbsökande.250 Nedan följer en redogörelse av ett antal studier som har undersökt effekter på sysselsättning av förmedlingsinsatser och insatser hos privata aktörer. 251 Avsnittet syftar till att sätta lotstjänsten i en arbetsmarknadspolitisk kontext som är relevant för diskussionen av lotstjänstens förväntade effekter på sysselsättningen och därmed även dess mervärde för individen och staten. 6.1Andra insatser med förmedlingsverksamhet svenska studier visar på positiva resultat av förstärkta förmedlingsinsatser, men den empiriska evidensen är begränsad och därför går det inte att dra slutsatser om vilken förmedlingsverksamhet som är mest effektiv. utvärdering (IFAU) utvärderade försöken med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare (SIN) som 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, s. 76. 250SOU 2010:88, se Bilaga 1: Vägen till arbete: Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration, s. 20. 251För en mer utförlig översikt se . och ., Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt. IFAU 2011:7, Calmfors L., . och Hemström M, Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter?, IFAU Rapport 2002:8. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? enligt studien främst var en kraftigt intensifierad sök- och matchningshjälp.252 Studiens resultat visade att åtgärden bidragit till ett ökat inflöde i arbetspraktik och att de som går in i arbetspraktik har större chanser att senare få arbete. I en utvärdering av försöksverksamhet för vissa nyanlända invandrare (FNI) pekade resultaten på att FNI leder till fler arbetssökande i osubventionerat arbete men att tiden till ett osubventionerat arbete inte förkortas.253 Dessutom visade studien att FNI leder till att fler påbörjar arbetsmarknadsutbildningar samt att övergången till arbetsmarknadsutbildningar förkortas. En viktig aspekt som kännetecknade försöksverksamheten var att deltagarna fick en personlig coach, en handläggare som har hand om betydligt färre personer än vad som normalt är fallet, och en mer flexibel svenskundervisning. I långtidsutredningen redogjordes för den internationella evidensen gällande förmedlingsinsatser.254 En del amerikanska experiment visade på att ökad kontroll av individen i samband med vägledningsinsatser i form av intervjuer, resurscentrum, seminarier och workshoppar om hur man kan hitta jobb ledde till minskad tid i arbetslöshet och ökad inkomst, samt att insatserna var kostnadseffektiva. I genomgången av de internationella studierna försökte man även ta reda på om förmedlingsinsatser fungerar bättre för någon specifik grupp av arbetslösa. Utredningen ger exempel på utvärderingar som uppvisar positiva effekter av förmedlingsverksamhet för lågutbildade arbetslösa och ungdomar. övergripande slutsats från den internationella evidensen är att förmedlingsinsatser kan öka sysselsättning, kanske i synnerhet om de kombineras med kontroll. framhåller utredningen att den begränsade svenska evidensen på detta område innebär att det behövs experiment med tydliga behandlingsgrupper och kontrollgrupper för att kunna utvärdera effekterna av olika förmedlingsinsatser. Det finns inte tillräckligt med empirisk grund för att dra slutsatser om vilken typ av förmedlingsverksamhet som är mest ändamålsenlig, när dessa insatser ska sättas in, hur omfattande de ska vara och för vilka grupper de är viktigast.255 252Johansson P. och , Arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare – teori, praktik och effekter, IFAU Rapport 2006:6. 253Joona P. och Nekby L., Utvärdering av försöksverksamheten för vissa nyanlända invandrare (FNI), . 254SOU 2010:88, se bilaga 1: Vägen till arbete: Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration, s. 45 ff. 255SOU 2010:88, se bilaga 1: Vägen till arbete: Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration, s. 49–50. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 6.2Privata aktörer inom arbetsmarknadspolitiken Arbetsförmedlingen har i uppdrag att anlita kompletterande aktörer för att snabbt och effektivt få sökande i arbete.256 Dessa aktörer tillhandahåller olika typer av förmedlingstjänster som innefattar personlig handledning och stöd.257 Arbetsförmedlingen framhåller att de kompletterande aktörernas förmåga att pröva nya angreppssätt och lösningar, med fokus på individens behov, ökar den arbetssökandes möjligheter till arbete.258 Totalt 1 017 olika aktörer har levererat kompletterande förmedlingstjänster till arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och har utbetalats från Arbetsförmedlingen i ersättning till kompletterande aktörer under året.259 Antalet arbetssökande hos kompletterande aktörer uppgick till 149 000 personer. Både kostnaderna för de upphandlande tjänsterna från kompletterande aktörer och antalet arbetssökande som har tagit del av tjänsterna har ökat (se tabell 16). Tabell 16 Kompletterande tjänster – antal privata aktörer, deltagare och kostnader (belopp i ) Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013. Eftersom arbetsmarknadspolitiska insatser i fram till i huvudsak har tillhandahållits av det offentliga, är antalet utvärderingar av privata aktörers förmedlingsinsatser begränsat. En utvärdering publicerad av Arbetsförmedlingen av kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin visar inga varaktiga effekter av samverkan med kompletterande aktörer på utflödet till arbete inom jobb- och utvecklingsgarantin.260 Studien följer utvecklingen av andelen deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som fått arbete och jämför resultatet mellan kontor som samverkat och kontor som inte samverkat med kompletterande aktörer. Resultaten pekar på temporära positiva effekter, men studien kan inte dra någon slutsats om det ökade utflödet till arbete berodde 256Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen, 4 § p. 257Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 119. 258Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 119. 259Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 119. 260Harkman A., Mikkonen M., Okeke S., En utvärdering av kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin, Arbetsförmedlingen, Working Paper 2010:12. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? på att arbetsförmedlarna har lyckats få fler till arbete eller om det är de kompletterande aktörerna. Ytterligare en rapport från Arbetsförmedlingen om interna och externa coachningstjänster visar ingen skillnad i sannolikheten att lämna Arbetsförmedlingen mellan individer med extern respektive intern jobbcoachning. 261 Liknande resultat visar även en rapport från IFAU med en utvärdering av jobbcoachning.262 Enligt studien har de som coachats av kompletterande aktörer respektive av Arbetsförmedlingen arbete i ungefär lika stor utsträckning. genomförde Arbetsförmedlingen försöksverksamhet med privata arbetsförmedlingar. Verksamheten utvärderades av IFAU som konkluderade att det fanns små skillnader mellan dem som valde att gå hos en privat aktör och dem som stannade kvar hos Arbetsförmedlingen.263 Positiva effekter fanns dock för utrikes födda som fick hjälp av en privat aktör i förhållande till de som gick till Arbetsförmedlingen. Utrikes födda bedömdes vara den grupp som vann mest på att gå till en privat förmedling. Att de privata aktörerna relativt sett var bättre på att förmedla jobb till utlandsfödda kan enligt studien bero på att dessa personer vanligtvis har ett sämre nätverk på den svenska arbetsmarknaden, samt att de privata förmedlarna kunde ordna kontakter med arbetsgivare på ett bättre sätt än Arbetsförmedlingen. I en analys av den empiriska evidensen konkluderar forskarna att ett system med omfattande kompletterande aktörer inte erbjuder några enkla effektivitetsvinster.264 Upphandling och utformningen av kontrakt framhålls som centrala aspekter för vilka drivkrafter som skapas hos de privata aktörerna. 6.3Sysselsättningseffekter av tjänsten etableringslots 6.3.1Ovisst om lotsen bidrar till högre sysselsättning Det finns ingen kunskap om sysselsättningseffekterna av just tjänsten etableringslots. Av de nyanlända arbetssökande som har lämnat etableringsuppdraget, 7 009 personer, har sysselsättning i form av 261Arbetsförmedlingen, Interna och externa coachningstjänster – en utvärdering av resultatet, URA 2011:2. 262Liljeberg L., , ., Vad innebär det att bli coachad? – En utvärdering av jobbcoachingen vid Arbetsförmedlingen, IFAI, Rapport 2012:24. 263Bennmarker H., Grönkvist E., ., Betalt efter resultat – utvärdering av försöksveksamhet med privata arbetsförmedlingar. IFAI, rapport 2009:23. 264Forslund A. och ., Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt. IFAU, 2011:7, s. 59. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION arbete eller studier.265 Arbetsförmedlingens statistik visar att personer som har haft lots inte når sysselsättning i form av arbete eller studier i högre utsträckning än personer som inte har haft lots.266 Generellt påpekar att det inte går att utläsa något samband mellan användande av etableringslots och omsättning till arbete eller studier.267 Anledningen är att insatsen etableringslots pågår parallellt med andra insatser i de nyanländas etableringsplan, till exempel samhällsorientering, SFI och andra etableringsförberedande aktiviteter. Detta gör det svårt att särskilja effekterna av just insatsen etableringslots. Omfattningen av tjänsten är dessutom begränsad, , vilket också bidrar till att resultat inte kan kopplas till lotsarnas stöd. Tjänstemän vid anser, liksom Arbetsförmedlingen, att det är generellt svårt att veta om lotstjänsten, i dess nuvarande utformning, är effektiv.268 Regeringen har uppdragit att utvärdera etableringsreformen för vissa nyanlända invandrare.269 En delrapport om effekterna efter reformens ikraftträdande ska överlämnas till regeringen . Enligt uppgifter från deltagande forskare kommer utvärderingen däremot inte titta på effekterna av delar i reformen, som etableringslots.270 6.3.2 Avsaknad av jämförelsegrupper försvårar utvärdering För att kunna utvärdera lotstjänstens effekter måste det finnas en relevant jämförelsegrupp, det vill säga en grupp individer som inte har deltagit i lotstjänsten, men som i alla andra avseenden liknar den grupp av individer som har haft en lots. Även om hänsyn tas till ett stort antal bakgrundsvariabler kan det finnas skillnader mellan individer som väljer att delta i lotstjänsten och individer som väljer att inte delta med avseende på egenskaper som är svåra observera. Ett skäl till att individen inte vill ha en lots kan vara att den sökande anser sig klara av att söka jobb på egen hand, eller anser sig ha tillräckliga kontakter och tillräckligt goda kunskaper om det svenska samhället. gör att man inte helt kan utesluta att det är något annat än just deltagandet i lotstjänsten som förklarar skillnaden i sysselsättningsstatus mellan individer som har haft respektive inte haft en lots. 265Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 139. Den vanligaste formen av anställning för dem som lämnat var nystartsjobb. Nystartsjobb för nyanlända är en subventionerad anställningsform som infördes . 266Arbetsförmedlingens återrapportering , Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 55. 267Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 125. 269Se Regeringen, Integrations- och jämställdhetsdepartementet, regeringsbeslut , IJ2010/1691/IU. 270E- post från och . ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? har tidigare pekat på att det är svårt att utvärdera åtgärder som är av rättighetskaraktär, det vill säga där samtliga individer som uppfyller vissa villkor har rätt att delta.271 I rapporten betonade vikten av att i större utsträckning överväga försöksverksamhet, till exempel kontrollerade experiment, vid starten av ett arbetsmarknadspolitiskt program för att effekten av programmet ska gå att utvärdera. Ett annat alternativ som studien föreslog var att vid starten av olika insatser överväga hur implementeringen ska genomföras. Att successivt över tiden implementera en insats i olika delar av landet är också något som underlättar utvärderingen av insatsens effekter. Tjänsten etableringslots föregicks inte av någon försöksverksamhet innan regeringen beslutade att den skulle införas inom hela landet.272 Etableringslots lanserades dessutom som en rättighet, vilket innebär att alla nyanlända med en etableringsplan fick rätt att ta del av tjänsten.273 Tjänsten infördes således utan några restriktioner, varken geografiska – det vill säga att vissa arbetsförmedlingar tillhandahöll tjänsten och vissa inte – eller gällande målgruppen, det vill säga att nyanlända arbetssökande slumpmässigt fick en lots. Jämförelsegrupper saknas därmed för att tjänsten ska gå att utvärdera med avseende på sysselsättningseffekterna. Tjänstemän på har framhållit rättviseaspekten när arbetsmarknadspolitiska insatser introduceras, vilket innebär att den etiska frågan om att välja vilka individer som ska få ta del av en tjänst beaktas vid beslut om försöksverksamheter i form av kontrollerade experiment inför implementering av arbetsmarknadspolitiska insatser.274 Detta kan vara ett skäl till att alla individer ska få en insats, i stället för att endast vissa får delta så att jämförelsegrupper skapas. 6.3.3Många nyanlända upplever att lotsen inte påverkat chanser till jobb I enkät till nyanlända har svarat att lotsens stöd inte har påverkat deras chanser att få ett jobb (se tabell 19). har svarat att chanserna har ökat, medan anser att de i stället har minskat. 271Riksrevisionen (2010) Staten och arbetsmarknaden – summering av granskning. 273Lag (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 17 Tror du att det stöd som du har fått från lotsen har ökat, minskat eller inte påverkat dina chanser att få ett jobb? (Antal svar 910, andel i procent) Ökat chanser att få ett jobb Minskat chanser att få ett jobb Det har inte påverkat chanser att få ett jobb Källa: telefonenkät till nyanlända. I enkätundersökningen till kontaktpersoner på lotsföretag ställdes frågan om de instämmer i påståendet att tjänsten etableringslots ökar de nyanländas chanser att få ett jobb. Många instämmer helt och i hög grad att den ökar chanserna till jobb, totalt . Men av företagen instämmer i låg grad eller inte alls. Detta är en förhållandevis hög andel med tanke på att vi tillfrågar utförare av tjänsten vars uppdrag är att påskynda etableringen på arbetsmarknaden. 6.3.4 En majoritet skulle ändå rekommendera tjänsten Trots att en stor andel av de nyanlända inte upplever att lotsens stöd påverkat deras chanser att få ett jobb svarar en övervägande majoritet i enkätundersökning, , att de skulle rekommendera andra nyanlända som har kommit till att använda sig av en lots. Detta indikerar att de nyanlända upplever att det finns ett mervärde i att ha en lots. Under intervjuer med nyanlända har det framkommit att vissa av dem tycker att lotsarna är ett stöd med avseende på att de hjälper till med vissa praktiska frågor, så som information om hur de nyanlända kan få familjemedlemmar till , hjälp med att registrera sig i en bostadskö och hjälp med tidsbokning på vårdcentralen.275 En stor andel av de nyanlända i Arbetsförmedlingens undersökning har svarat att de är nöjda med lotstjänsten. Myndigheten har undersökt kundnöjdheten bland deltagare hos kompletterande aktörer. Tjänsten etableringslots har de mest nöjda deltagarna. I en enkät genomförd var ganska eller mycket nöjda med tjänsten.276 275Intervju 15 och 16. 276Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 122. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Då lotsen är tänkt att vara en länk mellan individen och arbetsmarknaden kan tjänsten betraktas som en förstärkt förmedlingsinsats. Utifrån tidigare studier om förmedlingsinsatser är det dock svårt att dra slutsatser om vilka effekter tjänsten etableringslots kan förväntas ha då innehållet, omfattningen samt deltagarsammansättningen skiljer sig från andra insatser. De empiriska studierna ger heller inga entydiga resultat. Innehållet i lotstjänsten förefaller vara bredare än ordinarie förmedlingsverksamhet eftersom lotsen är tänkt att stödja individen utifrån hela dennes livssituation genom att erbjuda både socialt stöd och arbetsmarknadsinriktade aktiviteter. visat att tonvikten i lotsarnas stöd främst ligger på det sociala. I de studier av intensifierade förmedlingsinsatser, där det generella resultatet varit positivt, har insatserna i högre grad haft inslag av matchning mot arbetsgivare samt eventuellt kontroll av de arbetssökande. Insatser som faller inom ramen för förstärkta förmedlingsinsatser kännetecknas av att stödet till individen är arbetsmarknadsinriktat och i huvudsak omfattar intensifierad sök- och matchningshjälp. Det kan röra sig om att individen ska förbereda sig inför anställningsintervjuer, ta fram ansökningsbrev och CV för att snabbare nå det övergripande målet att få arbete. Avslutningsvis upplever en stor del av de nyanlända att det stöd som de fått från lotsen inte har påverkat deras chanser att få ett arbete och en av fem kontaktpersoner för lotsföretag instämmer i låg grad eller inte alls att tjänsten ökar chanserna till jobb.