eunbil · H10N2C4A19 · 2014-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för utrikesrådet Godkännande av den preliminära dagordningen och dess regionala konsekvenser Rådet kommer att diskutera den politiska händelseutvecklingen med betoning på det kommande , den humanitära situationen och de regionala konsekvenserna av konflikten för bl.a. och . Rådet förväntas anta slutsatser. Regeringens ståndpunkt: Situationen i är fortsatt extremt allvarlig. Regeringen välkomnar att det FN-ledda är aviserat att inledas . Regeringen vill att EU arbetar för att oppositionen ska delta brett och på ett inklusivt sätt, samt att samtliga relevanta parter inbjuds att delta, gör så på ett konstruktivt sätt och ställer sig bakom Genèvedeklarationen. Regeringen anser att respekten för internationell humanitär rätt i och tillträdet för humanitära aktörer fortsatt negligeras. Frågan bör ånyo tas upp i FN om inga synbara förändringar sker. är fortsatt en stor givare av humanitärt bistånd till drabbade i Syrienkrisen och är även EU:s största mottagare av asylsökande. Regeringen anser att andra EU-länder bör bära ett större ansvar för att ta emot en större andel av de syriska asylsökande, likaså verkar regeringen för att fler EU-medlemsstater, i likhet med , ska erbjuda vidarebosättning. Arbetet med elimineringen av c-vapen går framåt men får inte bromsa upp det politiska spåret. Regeringen känner allt större oro inför regionala följder, inte minst v.g. och . stabilitet blir alltmer skör. Viktigt att EU uppmuntrar att fortsätta sin disassocieringspolitik från och etablerar en ny regering. Det finns i ett brett inrikespolitiskt missnöje med centralregeringen i varför EU bör uppmuntra till ökad politisk dialog mellan regeringen och oppositionen för att kunna stabilisera situationen och stävja det sekteristiska våldet. De kommande irakiska valen gör en sådan dialog allt mer angelägen. Diskussions- och ev. beslutspunkt Rådet förväntas diskutera den senaste utvecklingen i med fokus på den konstitutionella omröstningen, men även det flertal dramatiska händelserna under julhelgen. Rådet kan komma att anta slutsatser. Regeringens ståndpunkt: Regeringen är mycket orolig över den senaste händelseutvecklingen i . Den politiska processen kantas av allt hårdare repression inte bara mot den islamistiska oppositionen, primärt representerade av Muslimska (), utan även av sekulära/liberala röster det från civila samhället. Vidare har säkerhetsläget försämrats ytterligare med ett antal attentat . Genomförandet av omröstningen om konstitutionen blir ett viktigt lackmustest för den nya regimens legitimitet. Diskussions- och ev. beslutspunkt Rådet förväntas diskutera situationen i med anledning av den senaste händelseutvecklingen i landet, inklusive valet av en ny premiärminister och bildandet av en teknokratisk interimregering som ska styra landet fram till nyval hålls. Vidare pågår diskussioner inför antagande av en ny konstitution. Rådet kan komma att anta rådsslutsatser beroende på utvecklingen i den konstitutionella processen. Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar strävan mot fortsatt demokratisk transition inom ramen för den nationella dialogen. Viktigt att den nya regeringen arbetar för att hålla nyval, liksom att landet fortsätter med att implementera nödvändiga reformer. Diskussions- och ev. beslutspunkt Rådet förväntas beröra den överenskommelse om principerna för en federal statsbildning och södra autonomi som undertecknades inom ramen för den nationella dialogkonferensen (NDC) . Överenskommelsen är ett viktigt steg i transitionsprocessen och i försöket att lösa den s.k. södra frågan, men stora utmaningar kvarstår inkl. detaljerna kring antalet delstater. Tre aktörer i syd har bojkottat överenskommelsen. har våldet eskalerat runtom i landet. Det är möjligt att förslag läggs fram på antagande av rådsslutsatser till stöd för transitionen alt. att dessa skjuts upp till rådsmötet . Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar framstegen i den nationella dialogen och den överenskommelse som träffats kring principerna för framtida statsbildning. Viktigt att nu söka lösa utstående frågor för att kunna ta transitionsprocessen till nästa steg med sikte på antagandet av en ny konstitution och hållande av allmänna val inom utsatt tidsram (februari). Säkerhetssituationen, med ett ökat antal sekteristiska attacker , är oroande liksom den prekära humanitära situationen. MEPP Diskussionspunkt Rådet förväntas diskutera utvecklingen på marken och EU:s möjliga bidrag för att få till stånd en fredsöverenskommelse om en rättvis och hållbar lösning på den israelisk-palestinska konflikten. Agerande som underminerar förhandlingarna kommer troligen också att beröras, inklusive fortsatta bosättningsexpansion liksom uppvigling och våld från båda sidor, husdemoleringar samt den försämrade humanitära situationen i . Regeringens ståndpunkt: Regeringen anser det angeläget att våldet upphör och att parterna närmar sig varandra. EU bör fortsatt aktivt verka för en positiv utveckling i förhandlingarna och på marken, genom att som stöd till ansträngningar identifiera existerande verktyg och använda dem på ett strategiskt sätt. Regeringen finner utvecklingen på marken med både palestinska och israeliska dödsoffer djupt oroande, inklusive den fortsatt höga takten av bosättningsexpansionen. De israeliska bosättningarna strider mot internationell rätt. De senaste årens utveckling med bosättning efter bosättning på ockuperat område har fört oss längre bort från en varaktig fred. Palestinsk splittring, attacker mot israeliskt territorium och övervåld mot palestinier skapar ytterligare problem. Vidare anser regeringen att den försämrade humanitära situationen i är alarmerande. Diskussions- och beslutspunkt Rådet förväntas hålla en strategisk diskussion om EU:s roll i samt ge i uppdrag till EEAS och Kommissionen att ta fram ett utkast till ny strategi för EU:s engagemang i landet. Antagande av rådsslutsatser väntas. Regeringens ståndpunkt: Trots viktiga framsteg kvarstår betydande utmaningar i . Ett fortsatt långsiktigt stöd behövs. I takt med att det internationella samfundet skiftar fokus till civila insatser förväntas FN och EU bli allt viktigare aktörer. Regeringen förordar att EU sänder en observatörsmission för att följa presidentvalet . Regeringen verkar för att samarbetsavtalet (Cooperation Agreement on Partnership and Development) mellan och ska kunna slutföras och för en gemensam ansats i uppföljningen av de reformåtaganden som beslutades om i . Regeringen välkomnar att en ny strategi ska tas fram för EU:s engagemang i . Den bör fokusera på insatser där EU har särskilt mervärde: demokrati, rättsstatsuppbyggnad, institutionsbyggande och mänskliga rättigheter med särskild betoning på kvinnors situation. Samordning av EU:s olika instrument, inklusive biståndet, och samarbete med andra aktörer, är centralt för att stärka EU:s genomslagskraft. Diskussionspunkt Det 32:a toppmötet mellan och äger rum i . Som ett led i förberedelserna inför toppmötet förväntas rådet diskutera utvecklingen i och analysera de senaste framstegen och utmaningarna i den bilaterala relationen. Diskussionen förväntas behandla dels de övergripande prioriteringarna för det bilaterala samarbetet, såsom mänskliga rättigheter, handelsfrågor, och globala samarbeten, dels specifika bilaterala frågor, exempelvis viseringsdialogen mellan och . Regeringens ståndpunkt: Regeringen ser mycket allvarligt på politiska, ekonomiska och handelsrelaterade påtryckningar mot partnerländerna i Östliga partnerskapet. Det är av stor vikt att EU tydligt markerar mot detta, som den ömsesidiga nyttan av regional ekonomisk integration, både för och för EU, bör understrykas. Regeringen noterar att vissa positiva åtgärder har vidtagits i , såsom frigivandet av ett flertal fångar i politiskt känsliga fall . Detta är välkommet och borde utgöra en grund för att förbättra förutsättningarna för politisk pluralism och ett livskraftigt civilsamhälle i . Det måste dock konstateras att den övergripande utvecklingen har varit negativ avseende demokrati och MR i landet. Dessa frågor bör därför alltjämt ha en framskjuten plats på EU-Rysslandstoppmötet. Diskussions- och ev. beslutspunkt Rådet förväntas diskutera den senaste tidens ökade våldsamheter i () och ev. anta rådsslutsatser. Diskussionen väntas också kretsa kring hur EU kan bidra till säkerheten i landet i ljuset av det uppdrag gav EU:s höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, , att utarbeta optioner för användningen av lämpliga instrument, inbegripet inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), i såväl dess militära som dess civila dimension. har EU:s roll handlat om att bidra med ekonomiskt stöd till Afrikanska unionens insats och att ge humanitär hjälp till den drabbade befolkningen i . Regeringens ståndpunkt: Det är viktigt att omvärlden bidrar till att stabilisera situationen i . För att bemöta de omfattande humanitära behoven ger humanitärt stöd till landet och vi är en av EU:s största bilaterala givare. har också understrukit vikten av att Afrikanska unionens insats kan komma på plats skyndsamt och ges reell förmåga att skydda civilbefolkningen. Sydsudan Diskussions-och beslutspunkt Rådet förväntas diskutera den väpnade konflikt som uppstod i Sydsudan och anta rådsslutsatser. Diskussionen väntas också kretsa kring hur EU på bästa sätt kan stödja pågående fredsförhandlingar i under ledning av den regionala organisationen . Regeringens ståndpunkt: Utvecklingen i Sydsudan är mycket oroande med ökat våld, grova övergrepp mot mänskliga rättigheter och eskalerande humanitär kris. Det är välkommet att Sydsudans grannländer engagerat sig snabbt för en lösning av konflikten. Positivt är också att parterna nu finns representerade i för förhandlingar. Vapenstillestånd och frisläppande av politiska fångar bör komma till stånd . har ett omfattande humanitärt stöd till Sydsudan samt en resultatstrategi för utvecklingsbistånd.