rfr · H10WRFR9 · 2014-02-27 00:00:00 — Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus 978-91-86673-60-4 Riksdagstryckeriet, , 2014 Som ett led i socialförsäkringsutskottets arbete med uppföljning och utvärdering anordnade utskottet en offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus. Syftet med utfrågningen var dels att bredda och fördjupa ledamöternas kunskaper om de nämnda förmånerna, dels fånga upp eventuella problem och brister i fråga om utformningen och tilllämpningen av lagstiftningen. Vid utfrågningen redovisade företrädare från , , Kommuner och Landsting och Inspektionen för socialförsäkringen sin syn på förmånerna i fråga. En forskare från redogjorde för det norska vårdnadsbidraget. I det följande redovisas programmet för utfrågningen, en förteckning över deltagarna samt en utskrift av den stenografiska uppteckningen från utfrågningen. De bilder som visades vid utfrågningen finns som en bilaga i rapporten. Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Tid: 10.30–12.30 ordförande (M) , professor vid sociologiska institutionen, om det norska vårdnadsbidraget , docent vid tillika utredare vid Inspektionen för socialförsäkringen om vårdnadsbidraget , chef för analys- och prognosavdelning om jämställdhetsbonusen , direktör och avdelningschef vid och Landsting (SKL) om vårdnadsbidraget Per , generaldirektör, för socialförsäkringen om hur riksdag och regering kan påverka hushållen Utskottets ledamöter ställer frågor till talarna och övriga inbjudna vice ordförande (S) Deltagare vid socialförsäkringsutskottets offentliga utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus , professor vid sociologiska institutionen, , docent vid tillika utredare vid Inspektionen för socialförsäkringen , chef för analys- och prognosavdelning , direktör och avdelningschef vid och Landsting (SKL) Per , generaldirektör, för socialförsäkringen Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) Kommuner och Landsting (SKL) akademikers centralorganisation () (M), ordf. (S), vice ordf. Shadiye Heydari (S) Stenografiska uppteckningar från socialförsäkringsutskottets offentliga utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Ordföranden: välkomna hit till dagens öppna utskottssammanträde med socialförsäkringsutskottet! Det är en del i det uppföljnings- och utvärderingsarbete som utskottet genomför. Dagens frågor handlar om vårdnadsbidraget och jämställdhetsbonusen. Det är två viktiga beståndsdelar i regeringens familjepolitik. Frihet, trygghet, solidaritet, jämställdhet, öppenhet, gemenskap och full sysselsättning – det är värden vi alla värnar. Vårdnadsbidraget syftar bland annat till att öka friheten och tryggheten, och jämställdhetsbonusen till att öka jämställdheten. har en ambitiös familjepolitik som ska göra det möjligt att förena familjeliv och yrkesliv för både kvinnor och män och bland annat bidra till ökad valfrihet och makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. Därför har vi infört ytterligare en pusselbit i familjepolitiken som ger möjlighet för föräldrar att använda föräldrapenningen i under barnets första levnadsår. infördes förenklingar av jämställdhetsbonusen. Barnets perspektiv och behov lyfts upp då föräldrar ges ökad flexibilitet och valfrihet till att gemensamt vara mer delaktiga och närvarande under barnets viktiga första levnadsår. Jämställdhetspolitiken syftar dels till att motverka och förändra system som konserverar fördelningen av makt och resurser mellan könen på en samhällelig nivå, dels till att skapa förutsättningar för kvinnor och män att ha samma makt och möjligheter att påverka sin livssituation. När kvinnor och män delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet inklusive familjelivet får vi ett mer rättvist och demokratiskt samhälle. Jämställdheten bidrar också till ekonomisk tillväxt genom att människors kompetens och skaparkraft främjas. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Ett steg i rätt riktning för att uppnå en ökad jämställdhet och valfrihet är införandet av just vårdnadsbidraget och jämställdhetsbonusen. Vi vill skapa en familjepolitik som ger bättre förutsättningar för föräldrar att få vardagen att gå ihop och en ökad flexibilitet och valfrihet. Det ska vara en politik som passar så många familjer som möjligt och där många olika former av barnomsorg ges utrymme. Genom införandet av vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus har det öppnats en valfrihet för småbarnsfamiljer till mer flexibla lösningar och därmed möjlighet till mer tid tillsammans för små barn och föräldrar och även till en ökad jämställdhet. Under dagens sammanträde kommer vi inledningsvis att få lyssna till fem forskare och experter som ger sin syn på familjepolitiken och dessa två frågor utifrån sina olika roller och kompetenser och de givna frågeställningar som vi har för dem. Därefter tar vi en kort paus, och sedan öppnar vi för utskottets ledamöter att ställa frågor till dem som har hållit inledningsanföranden och de särskilt inbjudna åhörarna. , : Varmt tack för inbjudan att komma hit och tala ! Jag ska börja med att säga något om kontantstøttens innehåll och vad den motiveras med, vilka effekter ordningen har haft, vilka framtida förändringar som planeras och något kort om den norska debatten om kontantstøtte. Kontantstøtte infördes i av en minoritetsregering som bestod av mittenpartier med stöd av högerpartierna. och Sosialistisk Venstreparti var motståndare till ordningen. Det var framför allt jämställdhetsskäl som anfördes som motargument. Reformens målsättningar, så som de definierades av dem som införde den, var att ge föräldrarna mer tid att ta hand om sina egna barn och att ge föräldrar en högre grad av valfrihet när det gäller barnomsorgsformer liksom att bidra till en jämnare fördelning av offentligt stöd mellan familjer. Innehållet i ordningen med kontantstøtte är att barn som är ett eller och som inte går i offentligt finansierad barnomsorg har rätt till ett kontantstöd. ligger det på . Det har också varit möjligt att kombinera deltidsvistelse i barnomsorg med reducerad kontantstøt- te. slopades kontantstøtten för tvååringar av den dåvarande rödgröna majoritetsregeringen. gav man ökad kontantstøtte till barn mellan ett och . Den ökades till , medan barn mellan ett och ett halvt och behöll samma kontantstøtte som . Här ska jag tillägga att den norska föräldraledigheten är något kortare än den svenska och omfattar omkring . Om det finns intresse kan jag berätta mer om detta . Motiveringen till att man tog bort kontantstøtte för tvååringar var både jämställdhets- och integrationsskäl. Integrationsskälen gällde invandrarmödrars möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden och invandrarbarns användning av barnomsorg. Jag kommer till effekterna av kontantstøtte. Hur många och vilka är det som uppbär kontantstøtte? Det har varit en stor nedgång i användningen av kontantstøtte den har existerat. 1999, alltså året efter att kontantstøtte infördes, var det tre av fyra föräldrar med barn i den åldersgruppen som uppbar kontantstøtte. 2011, alltså , har andelen minskat till . Som ni ser på bilden här är det av ettåringarna och av tvååringarna. Den andel som uppbär full kontantstøtte har minskat från . De siffror ni ser visar att andelen ettåringar med kontantstøtte var nere på . Det året ökades kontantstøtten för de allra minsta, och det har skett en svag ökning i användningen som kanske kan bero på det ökade bidraget. Det kommer att framgå efter hand. Det var ju en ganska stor andel som uppbar kontantstøtte till att börja med, men har andelen blivit mindre, och den grupp det gäller har också blivit mer homogen. Grupper som är överrepresenterade bland dem som uppbär kontantstøtte är mödrar med låg utbildning och låg inkomst, och det finns också en överrepresentation av mödrar som är invandrade från ickevästländer. Jag kan tillägga att användningen av kontantstøtte har minskat bland invandrade mödrar. Den har minskat från bland mödrar med asiatisk eller afrikansk bakgrund. Det betyder att mer än hälften fortfarande uppbär kontantstøtte. På den här bilden visas de årliga andelarna med kontantstøtte. Ni kan se att det är en ganska jämn nedgång, men det sker en särskilt kraftig nedgång . Jag ska strax ta upp vad detta har att göra med. I har man framför allt diskuterat kontantstøttens konsekvenser på mödrars yrkesaktivitet. Det har självfallet att göra med jämställdheten. Om man ser på graden av yrkesaktivitet bland mödrar med barn 1–finner man att den är relativt stabil med kanske bara en liten nedgång vid införandet av kontantstøtte, men det fanns en underliggande ökande trend som bröts. ser vi dock att yrkesaktiviteten tilltar igen. Det är också viktigt att notera att hela perioden har präglats av ganska låg arbetslöshet. Kvinnors möjlighet att välja att jobba har alltså varit god. Den starka nedgången i användningen av kontantstøtte hänger nära samman med det som har skett på barnomsorgsområdet i . Det gäller också den ökning vi ser i mödrars yrkesaktivitet. Användningen av barnomsorg har ökat kraftigt bland barn som är i de åldrar då kontantstøtte kan utbetalas. hade av ett- och tvååringarna barnomsorgsplats. Det är en väldigt stor ökning. Detta har skett under loppet av den andra . Det som då skedde var att det anslogs ganska mycket pengar till att verkligen bygga ut barnomsorgen. I har det funnits ett stort underskott där behovet av barnomsorgsplatser har varit mycket större än utbudet. Sådant var förhållandet då kontantstøtte infördes. Andelen yrkesaktiva mödrar var långt större än andelen barn med barnomsorgsplats. Barnomsorgen har blivit billigare. Efter svensk modell infördes maxtaxa i barnomsorgen 2003, och är månadsavgiften ca . fick barn dessutom rätt till barnomsorgsplats. Det var en ny rättighet. Den rätten har barn från det de fyller . Ett problem här är dock att barnet måste ha fyllt före på grund av det årliga intaget på dagis för att ha rätt till plats. Det finns faktiskt en del som uppbär kon- tantstøtte för att de inte får den barnomsorgsplats de önskar när barnet fyller . De siffror jag visar här visar den stora ökningen i barnomsorgen. Jag brukar säga att dagis är på väg att bli en universell ordning, både som rättighet och i praktiken. Det betyder också att den lilla andel som inte går på dagis är på väg att bli en liten minoritet. Vi ser också när det gäller invandrarbarn att det har skett en klar ökning av användningen av barnomsorg i den gruppen, men det är fortfarande en skillnad. var det av invandrarbarnen som gick i barnomsorg mot av alla barn i samma åldersgrupp. har andelarna ökat något . Jag ska också säga något om kommande förändringar. 2013 fick vi ny regering, en minoritetsregering med Høyre och Fremskrittspartiet. De har ingått en samarbetsdeklaration med de två mittenpartierna och Venstre, och där står det att kontantstøtte för tvååringar, som alltså togs bort 2012, ska återinföras. Tidpunkt är inte fastlagd. Man ska också överväga att göra kontantstøtte till en ordning för att undgå det som i den norska debatten har kallats trygdeeksport (välfärdsexport). Samma partier enades i förhandlingarna om statsbudgeten om att öka kontantstøtten för alla ettåringar till . Det ligger i budgeten, så det kommer att införas, även om jag inte är helt säker på det blir. Jag har förstått att vårdnadsbidraget inte är någon het fråga här i . I är det tvärtom väldigt mycket diskussion om kontantstøtte och stor oenighet. Jag skulle vilja säga att det är en polariserad debatt där man antingen är väldigt för eller väldigt emot. Argumenten för kontantstøtte är valfrihet och flexibilitet för föräldrar. Även om ordningen har klara negativa effekter blir det en avvägning mellan vad man anser är värdefullt. Det finns också en del som menar att ettåringar är för små för att gå i barnomsorgen. Detta är inget som de politiska partierna särskilt använder i debatten, men det anförs i den offentliga diskussionen. Apropå detta med trygdeeksport vill jag nämna att eftersom kontantstøt- te är ett statligt bidrag har också EES-medborgare rätt till kontantstøtte. Man kan alltså ha sina barn i och få kontantstøtte när de inte utnyttjar norsk barnomsorg. I den frågan finns det både anhängare och motståndare. Man försöker att finna sätt att åtgärda detta, men jag tror att det kan bli svårt. Motståndarna menar att kontantstøtte försvagar arbetslinjen i socialpolitiken. Det viktigaste argumentet för dem som är motståndare är dock att kontantstøtte är ett negativt incitament i integrationen. Det argumentet har blivit allt starkare efterhand som man har sett hur användningen av kontantstøtte har utvecklats. Barnomsorgen tillmäts väldigt stor vikt som integrationsarena. Man menar att barnen inte kommer på dagis tillräckligt tidigt, och då är det just barns språkutveckling och sociala färdigheter man tänker på. , : Tack för inbjudan. Det jag ska presentera bygger på ett arbete som jag och gjorde inför Nordiska ministerrådets möte i , på uppdrag av välfärdscenter. Arbetet är sammanställt i Socialförsäkringsrapport 2013:5 på . Jag kommer att kort presentera vårdnadsbidragets utformning i de olika nordiska länderna samt hur det används. Jag kommer att avsluta med att diskutera användandet och bidragets roll i relation till övrig familjepolitik i de respektive länderna. I har man en mycket kortare föräldraledighet, och den är inte alls flexibel. Då används vårdnadsbidraget mer. Flexibiliteten är väldigt viktig. När man inte har flexibilitet i föräldraförsäkringen kan vårdnadsbidraget användas för att täcka tiden från det att föräldraledigheten är slut till dess man har fått en dagisplats. Användningen kan skifta från några månader upp till . Då får vårdnadsbidraget alltså väldigt olika innebörd i de olika länderna. Barnomsorgen och tillgången till barnomsorg blir väldigt viktig för hur vårdnadsbidraget används. Där är det främsta exemplet. I infördes vårdnadsbidraget när vi hade en utbyggd barnomsorg. Det fanns alltså tillgång till barnomsorg, vilket gör att användningen kan se annorlunda ut. Men inte bara tillgången till barnomsorg utan också kvaliteten på barnomsorg och synen på barnomsorgen är viktig. I har man en idé om att det är bra att börja i offentlig barnomsorg när barnet är . Det verkar vara en ganska fast idé i . I , där man skulle kunna tänka sig att man skulle använda vårdnadsbidrag i samma utsträckning eftersom man också har en kortare föräldraledighet, gör man inte det. Där har man en idé om att det är bra att börja i offentlig barnomsorg tidigare. Man menar att det är bra för språkutvecklingen, inte minst för invandrarfamiljer men också generellt sett, och man ser det som positivt att börja . Detta skiftar alltså mellan länder. Vad gäller arbetsmarknaden är det av stor betydelse hur vanligt det är med visstidsanställningar och i vilken mån det är möjligt med deltidsanställningar. Visstidsanställningar, alltså att man inte är permanent anställd, är mycket vanligare i än i de andra nordiska länderna. Där är det många som använder vårdnadsbidraget för att de är utanför arbetsmarknaden när de får barn. Deltid, särskilt bland småbarnsmammor, är vanligt i och ännu vanligare i . Det gör att många småbarnsmammor även om de är i förvärvsarbete anpassar sitt arbetsutbud till att ta huvuddelen av barnansvaret. Då blir det ett slags mjukare övergång, i positiv mening, medan man i på ett mer definitivt sätt väljer om man ska vara hemma eller inte. Sedan blir det förstås viktigt om man kan kombinera vårdnadsbidraget med övriga ersättningar, till exempel försörjningsstöd eller arbetslöshetsersättning, vilket man inte kan i . I kan vårdnadsbidraget i praktiken bara utnyttjas om det finns två vuxna i hushållet och den andra är i förvärvsarbete och kan stå för en stor del av inkomsten. Det gör att till exempel ensamstående föräldrar har svårt att använda vårdnadsbidraget. varit annorlunda i , där vårdnadsbidraget har varit tillgängligt för ensamstående föräldrar, och då är det mest ensamstående mammor vi talar om. Sedan handlar det generellt om den ekonomiska konjunkturen när vårdnadsbidraget införs, om det finns jobb eller inte. Om det finns ett alternativ till vårdnadsbidrag är en viktig fråga. Precis som sade har det varit ett val på ett helt annat sätt i , där man inte har haft någon arbetslöshet alls. Sammanfattningsvis: Både vad man har för alternativ till vårdnadsbidrag och hur kontexten ser ut med övrig familjepolitik och möjligheterna på arbetsmarknaden tror jag är avgörande för vilken roll vårdnadsbidraget får. , : Tack för inbjudan! I min presentation tänkte jag först ge en liten tillbakablick över centrala reformer inom föräldraförsäkringen och vad vi vet forskning om effekterna av dem för att sedan fokusera på det som är huvudfrågan, nämligen vad vi vet om jämställdhetsbonusen . Redan inledningsvis vill jag påpeka att jag kommer att presentera preliminära resultat. Vi har ett pågående regeringsuppdrag i frågan, och det är inte riktigt färdigt ännu, vilket ni kommer att upptäcka. visas här på bilden uppbyggnaden av föräldraförsäkringen och de centrala förändringar som har skett . Först var det introduktionen av den första så kallade pappamånaden eller de reserverade . 1995 och därefter 2002 fick vi . 2008 fick vi jämställdhetsbonusen, som också förändrades i sitt regelverk 2012. Jag kommer att berätta lite mer om detaljerna alldeles strax. Bakgrunden är, som vi alla känner till, idén bakom den svenska familjepolitiken, att vi vill uppnå ökat arbetskraftsdeltagande eller högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor, eller båda könen, och höga födelsetal. Forskning har kunnat påvisa att det också har blivit effekten av den individualiserade föräldraförsäkringen, eller vad man nu ska kalla det, det vill säga den som syftar till att verkligen rikta sig till båda könen. Det handlar naturligtvis om de jämställdhetspolitiska ambitioner som alla regeringar under har skrivit under om att kunna kombinera arbetsliv, familjeliv och så vidare. Jag tror att detta är bekanta meningar för allihop i salen. På diagrammet här ser ni utvecklingen av de utbetalade dagarna med föräldrapenning, alltså inte tiden i ledighet. Det är en annan fråga, som handlar om hur länge man är hemma. Detta är alltså uttaget av föräldrapenningsdagar . Vi ser tydligt att medan kvinnors andel har minskat har mäns andel ökat i spegelbild. 2012, vilket inte redovisas här, var männens andel . Det var något högre än det var 2011. Därefter, såvitt vi kan följa detta, har männens andel minskat något . Om man nu ska våga sig på en sådan slutsats verkar det som att denna trend något har avstannat. Hitintills har det inte ökat i samma utsträckning . Här på bilden ser vi hur systemet med föräldrapenning har varit utformat när det gäller det antal dagar som man kan få per barn. Det har varierat något över åren med en uppåtgående trend med undantag , då vårdnadsbidraget introducerades första gången. Då minskade antalet dagar med föräldrapenning, men 1995 återinfördes och det blev 450 igen. Jag visar här några siffror över hur det har sett ut . Det var närmare 800 000 föräldrar som tog ut föräldrapenning fördelat på 661 000 barn. Utbetalt i sin helhet var närmare 26 miljarder fördelat på 51 miljoner dagar med föräldrapenning. Den del av försäkringen som avser dagersättning baserad på sjukpenninggrundande var i genomsnitt för män och för kvinnor. Om vi räknar in , det vill säga även dem med lägsta nivå och grundnivå, hade män i genomsnitt per dag och kvinnor . Här har vi sammanfattat de studier som vi på har gjort av effekter av den första och andra månaden och även jämställdhetsbonusen så som vi utvärderade den , det vill säga baserat på den första utformningen av jämställdhetsbonusen, som sedan kom att ändras 2012. När vi tittar på utvecklingen av uttaget ser vi att den första reserverade månaden ledde till en markant ökad andel män som använder försäkringen i huvudsak just . Detta fick alltså män att börja ta ut föräldrapenningsdagar, men man ser tydligt att det sker just . Kvinnors andel minskade däremot. Den andra reserverade månaden kombinerades också med ett ökat antal dagar i sin helhet. Det ledde till att dagarna ökade i båda grupperna i sin helhet. Men när vi har försökt titta på effekten jämfört med före och efter ser vi att det är en ökad andel män som använder dagar. Här lyckades man alltså även få en effekt utöver . Det spillde liksom över även till . I den första studie som vi gjorde av jämställdhetsbonusen 2010 kunde man inte spåra någon synbar förändring på vare sig mäns eller kvinnors användande. Detta diskuterades efteråt, och vi resonerade om resultatet och lyfte bland annat fram den krånglighet i regelverket som fanns . Man fick alltså ansöka i efterhand om bonusen, och det kan ha påverkat det hela. Det var inte så begripligt, och därigenom fick det inte så bra effekt. Vi diskuterade även andra tänkbara förklaringar, vilka jag återkommer till strax. Detta har också studerats av Inspektionen för socialförsäkringen. Jag misstänker att Per kommer att komma in på deras studier, men jag har även en bild av detta som jag tänkte visa här på en gång. Man har här studerat samtliga tre reformer och har kommit fram till ett liknande resultat som det förväntade – det som jag redovisade . Vi har tittat på perioden före reformerna och barn som föddes precis innan reformerna kom. Reformerna introducerades på det sättet att barn som inte var födda precis före inte omfattades av dem. Det ger ett ganska bra upplägg för en studie. Man ser den ganska kraftiga utökningen av mäns uttag av av den första reserverade månaden medan kvinnors uttag minskade. Den andra reserverade månaden visar sig i den här studien ha positiv effekt för både kvinnor och män. Det hänger just ihop med det faktum att antalet dagar i sin helhet ökade med 30 stycken. Resultaten för jämställdhetsbonusen är inte statistiskt signifikanta. Det syns ett litet minus här i skillnaderna i den sista kolumnen, men det bör påpekas att det inte är statistiskt signifikanta resultat. Det bör tolkas som en nolleffekt för både män och kvinnor. Vi kan se på några siffror på bilden som visar jämställdhetsbonus 2012. Jag tror egentligen att det blir mer pedagogiskt om vi först tittar på regelförändringarna. Vad som hände var att man tog bort ansökningsförfarandet. Bonus utbetalades i stället automatiskt. Så fort båda föräldrarna har tagit ut minst , som är de reserverade månaderna, betalar man ut bonus automatiskt med för vardera av föräldrarna när den förälder som har tagit ut det mindre antalet dagar tar ut . Vi ser att om mamman, vilket oftast är fallet, först har tagit ut ganska många dagar och pappan sedan börjar ta ut får man, så länge som pappan fortfarande ligger efter i uttaget jämfört med mamman, totalt per par – för vardera föräldern. Man ändrade det hela så att utbetalningen av bonus är tydligare kopplad till uttag av föräldrapenning. Man ändrade också lite i reglerna på så vis att man tidigare hade haft ett arbets- och studievillkor som man då också slopade. Här ser vi användningen 2012. 219 miljoner utbetalades i jämställdhetsbonus till 151 000 föräldrar, av de föräldrar som ansökte om föräldrapenning. Siffran kan relateras till andelen föräldrar som delar jämställt. Vi gjorde en studie om den gruppen där vi definierade jämställt uttag som max och . Den siffran är . Den var 2010. av föräldrarna delar alltså jämställt enligt 40–60 principen, men av de föräldrar som ansökte om föräldrapenning fick jämställdhetsbonus. Det kan man ju få så fort båda har tagit minst . Den genomsnittliga jämställdhetsbonusen var . Maxbeloppet är 13 500. Om man delar helt jämställt kan man komma upp i 13 500. kommer jag till den pågående studien av jämställdhetsbonusen. Den är ett uppdrag från regeringen som vi ska redovisa . Där ska vi dels mäta föräldrars kunskap om den förenklade jämställdhetsbonusen – hur många känner till den, och vad känner de till – dels redovisa bonusens påverkan på uttag av föräldrapenning.