rfr · H10WRFR17 · 2014-05-28 00:00:00 — Andra medlemsstater skulle kunna hävda att de i ett sådant läge inte heller har någon skyldighet att lämna uppgifter till . En annan följd skulle kunna bli att medlemsstaterna visserligen lämnar uppgifter till , men i mindre omfattning än de annars skulle ha gjort, och att informationsutbytet därmed riskerar att bli mindre omfattande och av sämre kvalitet än vad som annars skulle vara fallet. Om så skulle ske skulle effektiviteten minska inte bara i utan också i andra medlemsstaters flygsäkerhetsarbete och då skulle syftet med direktiven och förordningarna, dvs. att förbättra flygsäkerheten, motverkas. 2009/10:231 s. 33) I proposition 2012/13:4 anförs – förutom att det finns en skyldighet enligt direktivet att kunna skydda upplysningar som lämnats av andra medlemsstater – att avsaknaden av sekretessreglering skulle kunna få negativa effekter för svenska myndigheters tillsyns- och kontrollarbete (prop. 2012/13:4 s. 64). Ett annat argument för att en ny sekretessbestämmelse måste införas är att det är nödvändigt för att säkerställa att svenska myndigheter inte ska behöva göra sökningar i databaser hos andra stater eller mellanfolkliga organisationer som skulle kunna anses vara i strid med unionsrätten eller våra folkrättsliga principer. 2011/12:157 s. 11) – förändring över tiden Sedan tiden för anslutning till EU har det skett vissa större förändringar inom unionens beslutsprocess och normgivningsmakt. Genom Amsterdamfördraget tillfördes samarbetet i EU:s tredje pelare (polissamarbete och straffrättsligt samarbete) de nya beslutsformerna rambeslut och beslut. Rambesluten är enligt unionsfördraget bindande för medlemsstaterna när det gäller det resultat som ska uppnås men överlåter åt medlemsstaterna själva att bestämma form och tillvägagångssätt för att uppnå det föreskrivna resultatet. Till skillnad från de folkrättsligt bindande konventioner som fanns i tredje pelaren även före Amsterdamfördraget blir rambeslut och beslut bindande för medlemsstaterna så snart de har antagits av regeringarnas företrädare i ministerrådet. 2002/03:KU10) I Amsterdamfördraget infördes också principen om handlingsoffentlighet i fördragen. Samarbetet inom EU utvidgades ytterligare genom Lissabonfördraget. En stor mängd beslut som var förbehållna är genom anslutningen till EU samt Lissabonfördraget och tidigare fördragsändringar helt eller delvis förbehållna EU. (2008/09:KU3y) De rättsliga och inrikes frågorna hade fram till Lissabonfördraget reglerats på olika sätt i fördragen. ÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV EU-LAGSTIFTNING delar utgjorde kärnan i det mellanstatliga samarbetet inom tredje pelaren (straffrättsligt samarbete och polissamarbete), medan andra delar reglerades inom första pelaren (yttre gränskontroll, asyl- och invandringspolitik samt samarbete i vissa civilrättsliga frågor). Lissabonfördraget innebär att det skapas en enhetlig ram för de rättsliga och inrikes frågorna genom att det ordinarie lagstiftningsförfarandet, med vissa undantag, blir tillämpligt på hela För de polisiära och straffrättsliga frågorna förutsätter Lissabonför- draget överföring av beslutanderätt till EU (se bet 2008/09:KU3y). De lagförslag som härrör från EU:s rättsakter är ofta komplexa; i flera fall handlar det om inte bara ett direktiv utan om flera. Ett sådant exempel är lagen om elektronisk kommunikation som innebar genomförande av ett ram- direktiv och fyra s.k. särdirektiv. Lagrådet yttrade inledningsvis i detta ären- Lagförslaget har utarbetats mot bakgrund framför allt av kravet på att i svensk rätt införliva innehållet i ett nytt EG-rättsligt regelverk på området Uppgiften har varit omfattande och kom- plex med hänsyn till EG-rättsakternas utformning och innebörd. ningsarbetet har också fått bedrivas under tidspress såväl i utrednings- och remissfasen som därefter på departementsplanet. för ärendets behandling hos Lagrådet har varit mer begränsat än som hade varit önskvärt. För Lagrådet har det inte varit möjligt att som under- lag för sin granskning göra en fullständig genomgång av den mångfald bestämmelser som det nya inrymmer i fem till stor del teknikpräglade harmoniseringsdirektiv och i ett s.k. radiospektrumbeslut. Lagrådsgranskningen har således inriktats på att, med utgångspunkt i en delvis översiktlig bedömning av hur anpassningen av svensk rätt genom- förs enligt lagförslaget, bidra med vissa synpunkter på förslagets utform- 2002/03:110 bilaga 11) Till detta komplexa regelverk tillkommer sedan den nationella regleringen som fanns före den aktuella och som behöver anpassas eller som inte längre äger företräde. Ett exempel på detta är dataskyddsdirektivet som infördes i svensk lag genom PUL som i sin tur resulterade i flera nya lagar, vilket nämns ovan (se s. 8). Ändringsförfattningar i SekrL som har sin grund i EU- lagstiftning över hela perioden är det ett mycket litet antal EU-rättsakter som har lett till ändringsförfattningar utan materiell innebörd i SekrL. Antalet EU- rättsakter som har inneburit sakliga ändringar i SekrL är däremot desto fler. fram till dess att SekrL upphävdes infördes 45 ändringsförfattningar med materiell innebörd (se bilaga, tabell 3). 2013/14:RFR17 ÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV EU-LAGSTIFTNING Majoriteten av förslagen som lett till ändringsförfattningar baseras på genomförande av direktiv, hela 27 stycken. I sju fall är det en förordning som ligger till grund för ändringar i SekrL och i fem fall konventioner.7 Nya sekretessbestämmelser eller ändring i sekretessbestämmelser genom tillägg eller strykning innebär olika saker i de specifika förslagen. På samma sätt som i redovisningen av ändringar i OSL redovisas sekretessregleringen i en tabell enligt nedan: 7 Förslagen härrör från tiden för det mellanstatliga samarbetet inom tredje pelaren; före Lissabonfördraget. ÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV EU-LAGSTIFTNING När form av sekretess redovisas åsyftas både fallet med att en ny bestämmelse introduceras i lagen – oavsett om det är lagtekniskt i form av ett tillägg av ett nytt stycke i en paragraf eller en ny paragraf – och att en existerande bestämmelse modifieras på något vis. Det förekommer två fall där den information som ges i propositionen lämnar en rådvill när det gäller vilket rekvisit som avses (2000:576 samt 2003:1161, i det senare fallet refereras till förarbetet till 2000:576, se bilaga, tabell 3). Dessa två bestämmelser är inte medräknade i ovanstående tabell. Sammanlagt åtta bestämmelser rör absolut sekretess, nämligen –uppgift som rör utlänning, i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om enskilds personliga förhållanden (1997:434) –verksamhet som avser förande eller uttag ur register som förs enligt lagen om register i brottsbekämpande verksamhet (1997:1059) –för uppgift som har tillförts register enligt lagen (1998:000) om belastningsregister (1998:624) –uppgift om andra ekonomiska eller personliga förhållanden för den som trätt i affärsförbindelse med den som är föremål för verksamhet (2000:89) –hos , i den mån regeringen föreskriver det, om inspektionen från utländsk myndighet eller utländskt organ erhållit uppgifter enligt annat avtal (2000:443) –uppgift till domstol från ett sådant organ som avses i lagen (2005:000) om miljöinformation (2005:183) 2013/14:RFR17 ÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV EU-LAGSTIFTNING –uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning som kan användas i syfte att åstadkomma kärnsprängning eller spridning av kärnvapen (2006:341) –i verksamhet som avser förande av eller uttag ur register som förs enligt lagen (2006:000) om passagerarregister för uppgift om enskilds namn, födelsedatum och nummer på resehandling (2006:445). Undantag från sekretessgenombrott och upphävande av sekretess Flera av undantagen från statistiksekretessen – som tillät att uppgift ur företagsregister, uppgift om avliden, uppgift som avser personal- och lönestatistik lämnades ut – upphävdes i syfte att anpassa SekrL till motsvarande bestämmelser inom EU (2001:101). Det förekommer fall där sekretessreglering går mot ökad öppenhet. Absolut sekretess avskaffades för alla polisregister utom belastningsregistret (1998:624). Den absoluta anbudssekretessen ändras och upphör redan när beslutet att tilldela en anbudsgivare ett kontrakt fattats (2002:593). Bestämmelser som begränsar möjligheten att utnyttja vissa uppgifter eller lämna ut uppgifter förekommer i fyra ändringsförfattningar. Det rör fallen med uppgifter som svenska myndigheter fått från myndighet i en annan stat och som gäller polissamarbete inom Schengen (2000:373), internationell rättslig hjälp i brottmål (2000:576), internationellt tullsamarbete (2000:1086) samt gemensamma utredningsgrupper för brottsutredningar (2003:1175). Restriktion i tillämpning av sekretessbrytande bestämmelser förekommer i ett fall: –de sekretessbrytande bestämmelserna i 14 kap. 1–3 §§ får inte tillämpas i strid med avtal som ingåtts med utländsk myndighet eller utländskt organ (2000:443). Bestämmelser om överföring av sekretess i 9 kap. OSL till regeringen har tagits bort – ärenden som avses i denna paragraf enligt personuppgiftslagen ska inte i något fall överklagas till regeringen (1998:205). Sammanlagt åtta ändringsförfattningar gäller sekretessbestämmelser som innebär inskränkning i rätten att meddela och offentliggöra uppgifter: 2000:89 – uppgift om andra ekonomiska eller personliga förhållanden för den som trätt i affärsförbindelse med den som är föremål för tillsynsverksamhet 2000:576 – uppgift om kvarhållande av försändelse till befordringsföretag, hemlig teleavlyssning, kameraövervakning och teleövervakning på grund av beslut av domare eller åklagare ÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV EU-LAGSTIFTNING 2013/14:RFR17 2000:834 – uppgift som gör det möjligt att kontrollera om data i elektronisk form har förvanskats 2003:392 – uppgift om innehållet i ett elektroniskt meddelande 2004:80 – uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om säkerhets- och bevakningsåtgärd med avseende på den civila sjöfarten 2006:267 – uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om säkerhets- och bevakningsåtgärd med avseende på transporter på land av farligt gods 2006:445– passageraruppgifter (enskilds namn och födelsedatum samt nummer på resehandling) 2006:1214 – uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om säkerhets- och bevakningsåtgärd med avseende på hamnskydd. (Se bilaga, tabell 3) I 25 av de 45 lagrådsremisserna har Lagrådet lämnat förslagen utan invändningar. De allra flesta av dessa lagförslag härrör från direktiv, nämligen 17 stycken. Lagrådet har lämnat tre förslag utan invändningar som härrör från konventioner (, , tullsamarbetskonventionen). Lagrådet har haft betydligt fler synpunkter på ändringsförslagen i SekrL än i OSL. I 20 ärenden av 45 har Lagrådet haft synpunkter på ändringsförslagen i SekrL, till skillnad från 15 av 36 i OSL. I 2 ärenden har Lagrådet haft principiella invändningar av mer grundläggande karaktär, nämligen mot beredningsprocessen av rambeslut (2003:158 och 2003:1161). Lagrådet framför olika typer av synpunkter på förslag till ändring i SekrL. Det kan gälla förslagets förhållande till offentlighetsprincipen och normgivningsmakten (1998:205), att en ny meddelarfrihetsbrytande tystnadsplikt har införts utan att motiv angetts (2004:80), synpunkter på sekretesstid, skaderekvisitets styrka (2002:592) eller sekretesskyddets omfattning (2006:445). Det förekommer att Lagrådet har synpunkter på förslagets överensstämmelse med EG-rätten. I ett fall uttrycker Lagrådet tveksamhet om bestämmelsen är korrekt från EG-rättens synpunkt (1998:1688). I ett annat fall pekar Lagrådet på en konflikt mellan sekretessreglering och EG-rättsliga regleringen på upphandlingsområdet (2002:593). I ytterligare ett fall ifrågasätter Lagrådet om det ena av två kvarvarande undantag från statistiksekretessen är förenligt med förordningen om gemenskapsstatistik (2001:101). I vissa fall godkänner Lagrådet lagförslaget men påtalar behovet av författningsreglering på ett visst område (2005:657) eller gör ett påpekande (2000:443). Ett flertal synpunkter rör mer lagtekniska aspekter (se bilaga, tabell 3). 2013/14:RFR17 ÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV EU-LAGSTIFTNING Tolv av utskott behandlade de 45 propositioner som innehöll förslag om ändring i SekrL med materiell innebörd . behandlade flest ärenden, följt av skatteutskottet, finansutskottet och näringsutskottet. , socialutskottet, socialförsäkringsutskottet och kulturutskottet behandlade enbart ett par ärenden. I följande fem ärenden har KU getts tillfälle att avge ett yttrande: Polisens register – KU delar regeringens bedömning att det är motiverat att skilja mellan olika register när det ska avgöras hur sträng sekretess som bör gälla. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att den absoluta sekretessen avskaffas för alla polisregister utom belastningsregistret och att sekretess ska gälla med omvänt skaderekvisit. 1997/98:JuU20) Polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till Schengen – KU gör ingen annan bedömning än regeringen. 1999/2000:JuU17) En ny statistiklagstiftning – KU begränsar sitt yttrande till frågan om anpassningen av de föreslagna föreskrifterna till dataskyddsdirektivet och personuppgiftslagen. Utskottet efterlyser en revidering av dataskyddsdirektivet och en vidare översyn av personuppgiftslagen. (2000/01:FiU15) Sekretess inom den civila sjöfarten – KU delar bedömningen att sekretess bör gälla för de uppgifter som avses i propositionen samt godtar regeringens bedömning att meddelarfrihet inte kan råda för de uppgifter som avses i lagrummet. 2003/04:TU7) Århuskonventionen – KU tillstyrker förslaget om godkännande av tillträde till konventionen med reservation för att inte genomför konventionens krav i artikel 9.1 såvitt avser tillgång till rättslig prövning av regeringens och statsråds beslut i fråga om utlämnande av allmän handling. 2004/05:MJU11). ÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV EU-LAGSTIFTNING 2013/14:RFR17 Ändringsförfattningar i OSL som har sin grund i EU- lagstiftning Av de 53 ändringsförfattningarna med materiell innebörd i OSL har sammantaget 20 författningar EU-lagstiftning som grund (se bilaga, tabell 4). Av dessa 20 ändringsförfattningar ligger i 12 fall ett eller flera direktiv till grund för ändring och i fem fall förordningar. Enbart i två fall ligger ett beslut till grund för ändringsförfattningen och i ett fall en konvention. När det gäller analys av vad ändringarna består i (form av sekretess, om de berör meddelarfriheten, m.m.) har detta redovisats i analysen av de 53 ändringarna i OSL (se s. Om man ser till Lagrådets granskning av lagrådsremisser med ändringar i OSL som har EU-lagstiftning som grund framgår att Lagrådet har lämnat förslagen utan invändningar i 16 fall. I de fyra fall då Lagrådet haft synpunkter på dessa lagförslag har det i två fall gällt direktiv (2012:689 och 2012:846) och i två fall gällt förordningar (2009:707 och 2010:383), varav det ena också baseras på ett beslut av rådet (i det fallet rörde sig Lagrådets synpunkt om formuleringar). Om man ser till samtliga 51 lagrådsremisser med förslag på ändring i OSL utgör de lagförslag som har sin grund i EU-rättsakter en mycket liten del av de förslag som föranlett synpunkter från Lagrådet (4 av 15). Lagrådet har haft fler synpunkter på förslag som inte har haft EU-lagstiftning som grund. Avdelningar och kapitel i OSL När det gäller ändringar som har sin grund i EU:s rättsakter är det 17 kap. och 36 kap. i OSL som har ändrats i flest fall, även om differenserna är små. 2013/14:RFR17 ÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV EU-LAGSTIFTNING När det gäller vilka utskott som behandlat ärenden som innefattar ändringar i OSL som har sin grund i EU:s rättsakter är spridningen mindre. Det är enbart sju utskott som har ansvarat för behandlingen av dessa ärenden. och finansutskottet har behandlat flest av dessa; fyra ärenden vardera, följt av trafikutskottet, civilutskottet och skatteutskottet. KU har ansvarat för två av dessa ärenden. behandlade ett lagärende. KU har getts tillfälle att lämna ett yttrande i två av dessa ärenden (bet. 2008/09:NU22 och 2012/13:SkU8). Utskottet efterfrågade i ett tilläggsuppdrag en kartläggning av propositioner där regeringen inte föreslår en ändring i sekretesslagstiftningen eftersom regeringen bedömer att en redan befintlig sekretessbestämmelse kan anses omfatta även ytterligare uppgifter. Avgränsningarna i tilläggsuppdraget är desamma som i huvuduppdraget (se s. 4), med den skillnaden att det är propositioner med regeringens överväganden som är i fokus. Det innebär att följande undersöks: Lagförslag som lagts från medlemskapets början till dess att sekretesslagen upphävdes, dvs. från /96 – med tanke på en viss eftersläpning i lagstiftningskedjan – till /09. Lagförslag som berör bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen från lagens tillkomst under /09 fram t.o.m. inledningen av /13. På samma sätt som i huvuduppdraget definieras ett lagförslag ha sin grund i EU-rätt om den föreslagna lagen genomför direktiv eller om den har tillkommit med anledning av en förordning eller ett beslut. Lagförslag till följd av att ansluter sig till och tilläggsprotokoll tas med i de fall där Europeiska gemenskaperna har skrivit under konventionen. Att leta efter det som inte har lett till någon ändring ger en helt annan problembild än att kartlägga beslutade förändringar. Det man letar efter har inte satt sina spår i SFS-register. Det handlar i stället om att i stora textmängder lokalisera resonemang och redogörelser där slutsatsen blir att en bestämmelse redan uppfyller kraven och inga ändringar eller tillägg behövs. I ett första steg genomfördes tre olika sökningar i rättsdatabasen /Alla våra rättskällor/Propositioner och skrivelser. Sökningar gjordes på sekretess oavsett böjning eller sammansättning – för att fånga in sekretessen, sekretessregler, sekretessbestämmelser, sekretesslagen, offentlighets- och sekretesslagen, m.fl. varianter – i kombination med andra termer för varje . Steg två bestod av en systematisk genomgång av resultatet av sökningarna, dvs. listor med uppgift om propositionens nummer och rubrik. Dessa listor var utgångspunkten för att i rättsdatabasen plocka fram alla dokument som inte gick att utesluta redan från propositionens rubrik (vilket inte var så många eftersom nästan vad som helst kan ha en aspekt som rör sekretess). Respektive proposition genomsöktes med hjälp av finn-funktionen för att inne i texten verifiera förekomst av sekretess och bedöma dess kontext. Utifrån en snabb genomläsning gjordes bedömningen om propositionen var 2013/14:RFR17 TILLÄGGSUPPDRAG relevant eller inte. En färdig genomgång av texten resulterade antingen i att en proposition ströks från listan eller att relevanta textavsnitt skrevs ut. Steg tre bestod av analys av relevanta textavsnitt, vilket ofta krävde att ytterligare underlag inhämtades, för att det skulle gå att komma fram till en bedömning om propositionen var ett fall där regeringen bedömt att det inte behöver införas någon ytterligare bestämmelse i SekrL eller OSL. Bedömningen att lagförslaget ryms inom existerande regelverk kan givetvis formuleras på olika sätt. Vissa formuleringar är vanliga, t.ex. framhålls det att svensk rätt redan uppfyller redan direktivets krav, att det saknas behov av att i OSL införa ytterligare sekretessbestämmelser, att ny lag eller tillägg i existerande lag inte har sådana effekter att det kräver ny bestämmelse eller ändring av bestämmelse i SekrL eller OSL. En svårighet är att bedöma om det i det specifika fallet verkligen handlar om ytterligare uppgifter. Det förekommer fall där utredningen och regeringen kommer fram till något som framstår som ett relativt enkelt konstaterande av att gällande sekretessbestämmelser är tillräckliga. har dock utredningen eller någon remissinstans avvikande uppfattning. Lagärenden som bygger på tidigare lagstiftning – vilket en stor av dem gör – kan medföra viss svårighet att överblicka om det i det specifika ärendet inryms något nytt eller inte (t.ex. konkurrenslagstiftning eller samarbete i kampen mot internationell brottslighet). I denna genomgång har kriteriet varit att hellre ta med än att utesluta. Samtliga stabiliserings- och associeringsavtal, avtal mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater å ena sidan och ett visst land å andra sidan, partnerskaps- och samarbetsavtal, –Medelhavsavtal har uteslutits. I propositionerna i fråga finns redogörelser över avtalets bestämmelser om sekretess, utlämnande av information m.m. och vilka bestämmelser i respektive OSL som är tillämpliga. De avslutas nästan genomgående med en likartad formulering (se t.ex. prop. 2008/09:81). Även informationsutbytesavtal, partiella skatteavtal och ändringar i dubbelbeskattningsavtal har av samma skäl uteslutits. Avtalen innehåller sekretessbestämmelser och redogörelsen avslutas ofta med en bedömning av följande slag: Regeringen bedömer att all den information som kommer att hanteras inom ramen för detta avtal omfattas av regleringen i 27 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen. Detta innebär att avtalets krav på sekretess är förenliga med den svenska offentlighets- och sekretesslagstiftningen och att kan leva upp till sina avtalsrättsliga åtaganden i detta avseende. (t.ex. 2008/09:222 s. 50) Sekretesslagstiftningen är delvis svårbedömd därför att den utgör ett nätverk av korrelerande lagar, angränsande lagar och överordnade lagar. I lagar kan anges att rätten att ta del av uppgifter gäller med de begränsningar som följer av ett visst kapitel i OSL, t.ex. 10 kap. 3 § (se t.ex. prop. 2009/10:31 s. 195). TILLÄGGSUPPDRAG 2013/14:RFR17 Lagar kan vara underkastade vissa inskränkningar och det kan refereras till huvudregeln i x kap. x § OSL (se t.ex. 2009/10:31 s. 128). Något kan regleras i sekretesslagen eller OSL – t.ex. tystnadsplikt – men det kan också regleras i en annan lag. En sekretessbelagd uppgift får röjas om den lämnas ut i enlighet med en särskild föreskrift i lag eller förordning mot enskilda och andra myndigheter, utländska myndigheter och mellanfolkliga organisationer (8 kap. 1 och 3 §§ OSL) – och sådana föreskrifter finns i ett flertal lagar (t.ex. i polisdatalagen och lagen om belastningsregister). Regeringen kan göra följande bedömning: Med hänsyn till att dessa bestämmelser är sekretessbrytande gör regeringen bedömningen att det inte krävs någon särskild reglering för det fall uppgiftsutbytet skulle avse uppgifter som omfattas av sekretess. 2009/10:177) I regeringens bedömning kan refereras till ett flertal lagar: Regeringen anser att kommunikationsskyldigheten i förvaltningslagen och förvaltningsprocesslagen tillsammans med den praxis som utbildats vid tillämpningen av bestämmelsen i 14 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) (10 kap. 3 § OSL) säkerställer en rättstillämpning som uppfyller direktivets krav på samarbete med sökanden. 2009/10:31 s. 129) Då och då avvisar regeringen ett förslag om ändring av sekretessbestämmelser därför att frågan inte har beretts inom ramen för ärendet. Det kan även förekomma att regeringen anför att frågan kan komma att omprövas eller behandlas i annat sammanhang. Allt detta redovisas i de tabeller som bifogas i bilaga. Det kan finnas flera orsaker till att regeringen bedömer att SekrL och OSL inte behöver ändras med anledning av EU-lagstiftning. Ett skäl kan vara bedömningen att svensk lagstiftning täcker det behov av författningsändringar som t.ex. ett direktiv föreskriver; att den svenska lagstiftningen ger exempelvis det skydd som efterfrågas för information, data osv. eller den möjlighet som önskas att använda information, skicka vidare information, osv. En annan orsak kan vara att regeringen, om direktivet är ett s.k. minimidirektiv, väljer att inte implementera det fullt ut och på så sätt väljer att inte införa t.ex. ett krav på tystnadsplikt. Det bör noteras att EU-rättsakterna inte är helt lätta att överblicka. Även Lagrådet framför synpunkter i vissa fall: