eunbil · H10N2DC695 · 2014-01-01 00:00:00 — Rådets möte (TTE) Rubrik: Förslag till och rådets direktiv om ändringar av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv /28/EG om främjande av användning av energi från förnybara energikällor. (Första läsning) Dokument: 2012/0288 (COD) dokument: Faktapromemoria 2012/13:FPM40 behandlad vid samråd med : Frågan behandlades i inför (energi) , miljörådet , (energi) , miljörådet samt . I direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (2009/28/EG), det s.k. förnybartdirektivet, fastställdes att bindande mål om att andelen förnybar energi ska utgöra av den totala energianvändningen i EU 2020 samt att andelen förnybar energi i transportsektorn ska uppgå till i samtliga medlemsländer. infördes genom direktivet om kvaliteten på bensin och dieselbränslen (1998/70/EG), det s.k. bränslekvalitetsdirektivet, ett bindande mål om att växthusgasintensiteten för drivmedel som används för vägtransporter och mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg ska minska . Biodrivmedel förväntas i hög grad bidra till uppfyllandet av dessa mål. Båda direktiven omfattar hållbarhetskriterier inklusive miniminivåer för minskning av växthusgasutsläppen. I de nuvarande hållbarhetskriterierna ingår inte utsläpp från indirekt ändrad markanvändning (ILUC). I förnybartdirektivet art. 19 (6) anges att kommissionen ska lägga fram en rapport till och rådet med en översyn av konsekvenserna av indirekta ändringar av markanvändningar för växthusgasutsläppen och möjliga vägar för att minimera dessa konsekvenser. Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv med detta syfte. Förslaget har förhandlats i både rådet och . Orienteringsdebatter i rådet hölls vid (energi) och miljörådet . Ordförandeskapet lämnade lägesrapporter vid och miljörådet samt försökte utan framgång vid att nå en politisk överenskommelse om rådets första läsning. Rådet och var till att börja med inställda på en överenskommelse i första läsning. Det litauiska ordförandeskapet ursprungliga ansats var att nå en överenskommelse med innan utgången av 2013. Då diskussionerna i rådet inte kunde avslutas och då inte beslutade om ett mandat till att inleda triloger med rådet var det dock inte möjligt att inleda förhandlingar mellan rådet och parlamentet . röstade istället igenom första läsning av förslaget. Eftersom inte beslutade om ett mandat till triloger bestämde det litauiska ordförandeskapet sig för att gå vidare till en andra läsning av förslaget. Det innebar att rådet, liksom gjorde , förväntades ta ställning till kommissionens förslag och anta sin första läsning. Det litauiska ordförandeskapet misslyckades dock i sin ambition att vid att nå en politisk överenskommelse om rådet första läsning. Efter fortsatta diskussioner gör det grekiska ordförandeskapet nu ett förnyat försök att vid nå en politisk överenskommelse om rådets första läsning. Denna kommer sedan att ligga till grund för fortsatta förhandlingar om en andraläsningsöverenskommelse med . Förslaget till rådets första läsning Det förslag till rådets första läsning som lades fram för politisk överenskommelse vid skiljde sig i flera avseenden från kommissionens ursprungliga förslag. Den föreslagna restriktionen för konventionella biodrivmedel höjdes, från . Listan () på vilka råvaror som bör främjas särskilt för produktion av biodrivmedel utökades, främst med skoglig råvara såsom svartlut, lignin och tallolja. De av kommissionen föreslagna viktningsmekanismerna som syftar till att främja avancerade biodrivmedel förändrades, så att samtliga biodrivmedel upptagna i ska räknas dubbelt mot transportmålet. förslag till kvadrupelräkning av vissa biodrivmedel försvann därmed. Däremot föreslogs dubbelräkningen av vissa biodrivmedel nu gälla även mot det övergripande bördefördelade förnybartmålet och inte bara mot transportmålet. Viktningen av förnybar el i transportsektorn föreslogs öka så att förnybar el i vägfordon ska multipliceras med 5 vid beräkningen av måluppfyllelse av transportmålet, jämfört med dagens 2,5. Förnybar el i den spårbundna trafiken ska räknas 2,5 gånger, jämfört med dagens enkelräkning. Denna viktning av förnybar el syftar till att främja elektrifieringen av transportsektorn och gäller dock endast mot transportmålet, inte mot det övergripande förnybartmålet. Då det inte fanns tillräckligt stöd för ett bindande submål för avancerade biodrivmedel som flera länder velat se föreslogs ett för medlemsstaterna frivilligt submål för avancerade biodrivmedel. Användning av ILUC-faktorer är en annan fråga som diskuterats ingående under förhandlingarna. Flera medlemsstater har argumenterat för att ILUC-utsläpp ska användas i beräkningarna av måluppfyllelse eller inkorporeras i dagens hållbarhetskriterier. Då dessa förslag inte vann tillräckligt stöd föreslogs istället krav på rapportering av volymer av sådana biodrivmedel som i direktivet anges vara förknippade med ILUC-utsläpp. I det nya förslaget till kompromiss som presenteras inför har två förändringar gjorts jämfört med det förslag som presenterades inför . Det tidigare frivilliga målet för avancerade biodrivmedel ersätts med ett obligatoriskt, men ej legalt bindande mål för avancerade biodrivmedel. Denna förändring innebär alltså en höjning i direktivets ambitionsnivå avseende främjande av avancerade biodrivmedel. Detta mjukas dock upp av att det är upp till medlemsstaterna att bestämma nivån för målet, samt att det introduceras ett antal omständigheter under vilka de medlemsstater som vill sätta ett mål som är lägre än det föreslagna referensvärdet om av energiåtgången i transportsektorn kan göra det. I förslaget återfinns även en ny beaktandesats som understryker osäkerheten i befintliga ILUC-skattningar. Tillägget är sannolikt en eftergift för de länder som under förhandlingarna med emfas argumenterat för att ILUC-beräkningarna är förknippade med stora osäkerheter. Rättslig grund och beslutsförfarande Förslaget syftar till att skydda miljön och till en fungerande inre marknad. Förslaget baseras därmed på artiklarna 192(1) and 114 av Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Regeringen kan ställa sig bakom ordförandeskapets förslag till politisk överenskommelse om rådets första läsning givet att regeringen ställde sig bakom det kompromissförslag som presenterades på samt att det nya förslaget förändrats i en för önskvärd riktning. Regeringen noterar särskilt att den nya kompromissen är mer ambitiös än tidigare förslag i fråga om avancerade biodrivmedel. Regeringen har i förhandlingarna särskilt verkat för att direktivet ska återspegla de skillnader som finns mellan olika biodrivmedels miljöprestanda, för att avancerade biodrivmedel med hög miljöprestanda (exempelvis baserade på skoglig råvara) ska främjas och för att förslaget inte ska urvattna befintligt direktivs ambitionsnivå. Enligt regeringens bedömning är det även angeläget att förhandlingarna om detta direktiv inte fördröjs mer än nödvändigt eftersom industrin, behöver få besked om vilka spelregler som kommer att gälla framöver. Ifall spelreglerna är oklara kommer nödvändiga investeringar i ny teknik inte till stånd. Givet vikten av att komma i mål och att förslaget innehåller flera positiva komponenter, såsom att den skogliga råvaran nu finns med på listan över de råvaror som bör främjas för avancerade biodrivmedel, anser regeringen, trots att förslaget i flera avseenden hade kunna varit mer ambitiöst, bör kunna accepteras som rådets position inför kommande förhandlingar med , vars förslag i flera avseenden är mer ambitiöst. avslutade sin första läsning av förslaget . I korthet innebär EP:s beslut att den av kommissionen föreslagna restriktionen för konventionella biodrivmedel, vid beräkning av medlemsstaternas uppfyllelse av transportmålet, höjs från . föreslår även att det införs ett bindande mål för avancerade biodrivmedel vilket innebär att 2,5 av de förnybar energi i transportsektorn ska utgöras av sådana drivmedel. Biodrivmedel kan orsaka utsläpp av växthusgaser genom förändrad markanvändning. Med direkt förändrad markanvändning avses exempelvis att skogs- och betesmark omvandlas till jordbruksmark för produktion av biodrivmedel. Med indirekt förändrad markanvändning eller Indirect Land Use Change (ILUC) menas att ökad produktion av biodrivmedel i ett land kan leda till att annan produktion, t.ex. livsmedelsproduktion trängs undan, vilket i förlängningen kan leda till omvandling av skogs- eller betesmark till jordbruksmark för exempelvis livsmedelsproduktion i andra länder. Denna omvandling kan orsaka utsläpp av växthusgaser. Kommissionens analys visar att det finns ett antal osäkerheter och begränsningar kopplade till de modeller som används för att kvantifiera utsläpp orsakade av indirekt förändrad markanvändning. konstateras att utsläpp som en följd av indirekt ändrad markanvändning enligt de använda beräkningsmodellerna i vissa fall kan vara så stora att de mer än eliminerar de minskningar av klimatgaser som användningen av dessa biodrivmedel ger då de ersätter fossila bränslen, men att effekten är mindre påtaglig för andra bränslen. Då EU enligt kommissionens bedömning bör agera enligt försiktighetsprincipen föreslås, trots de osäkerheter som är förknippade med de modeller som analysen bygger på, åtgärder som syftar till att minimera de befarade ILUC-effekterna. Kommissionens ursprungliga förslag presenterades och har under förhandlingarnas gång ändrats. I kommissionens ursprungliga förslag införs till en början krav på att ILUC-faktorerna ska användas i rapporteringen om biodrivmedel. Däremot ingår ILUC faktorerna inte i uppföljningen av det utsläppskrav som enligt bränslekvalitetsdirektivet åligger bränsleleverantörerna. Kommissionen föreslog ett tak för den andel konventionella biodrivmedel som får användas i medlemsländernas redovisning av måluppfyllelsen avseende målen för andel förnybar energi. Bidraget från de i direktivförslaget utpekade biodrivmedlen fick enligt kommissionens ursprungliga förslag inte vara av energianvändningen 2020. Kommissionen gjorde också bedömningen att dessa drivmedel inte bör subventioneras efter 2020 eftersom endast mer avancerade bränslen bör främjas på . För att främja mer avancerade bränslen som inte beräknas orsaka indirekta utsläpp såsom beskrivits ovan föreslog kommissinen att dessa får räknas dubbelt eller fyrfalt i medlemsstaternas måluppfyllelse. Det lämnas dock till medlemsstaterna att utforma styrmedel för att utnyttja omräkningsmöjligheterna. Kommissionen föreslog även en tidigareläggning av den redan tidigare fastställda succesiva ökningen av de krav som ställs på de utsläpp av klimatgaser som är förknippade med produktionen av biodrivmedel. Vidare innehöll förslaget ett stort antal bestämmelser av mer teknisk karaktär. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Gällande svenska regler om hållbarhetskriterier för biodrivmedel finns i lag (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen samt i tillhörande förordning. Det i bränslekvalitetsdirektivet föreskrivna målet om att växthusgasintensiteten för drivmedel som används för vägtransporter och mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg ska minska återfinns i drivmedelslagen (2011:319). De svenska lagarna och förordningarna kan behöva ändras med anledning av de av kommissionen föreslagna ändringarna i EU-direktiven. Förslaget kommer att få konsekvenser för investerare på biodrivmedelsmarknaderna. Eftersom enligt regeringens bedömning prognos kommer att uppfylla målet om andelen förnybar energi i transportsektorn med eller utan detta förslag har det inga direkta statsfinansiella effekter.