rir · H2B514 · 2014-06-19 00:00:00 — Betänkande 2012/13:AU1, Utgiftsområde 13 Integration och Jämställdhet. Betänkande 2012/13:AU2, Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Betänkande 2013/14:AU1, Utgiftsområde 13 Integration och Jämställdhet. Proposition 2008/09:29, Lag om valfrihetssystem. Proposition 2008/09:155, Förvärv av kvalificerade innehav i finansiella företag, m.m. Proposition 2009/10:60, Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. Proposition 2009/10:146, Valfrihetssystemet hos Arbetsförmedlingen. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Proposition 2011/12:1, Budgetproposition Bilaga 2. Proposition 2012/13:1, Budget proposition . Proposition 2013/14:1, Budgetproposition Skrivelse 2008/09:24, Egenmakt mot utanförskap – regeringens strategi för integration. SOU 2008:58, Egenansvar – med professionellt stöd. SOU 2010:88, Vägen till arbete – Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. SOU 2011:11, , Huvudbetänkande. SOU 2014:16, Det ska vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende () och anslag inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Regeringsbeslut , Uppdrag till att utvärdera etableringsreformen för vissa nyanlända invandrare, IJ2010/1691/IU. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (2011), Interna och externa coachningstjänster – en utvärdering av resultatet, URA 2011:2. Arbetsförmedlingen (), Förfrågningsunderlag Etableringslotsar (dnr: Af- 2010/121363). Arbetsförmedlingen (), Etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, Internrevision rapport 2012:2, (dnr: 2012/293089). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – analys av genomförandet (dnr: AF-2011/414101). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – analys av genomförandet (dnr: AF-2011/414101). Arbetsförmedlingen () Rapport om fördjupad granskning av kompletterande aktörer (dnr: Af-2013/162687). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens handläggarstöd Etableringslots (dnr Af-2013/377898). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget (dnr: AF-2012/445712). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering , prognoser för utbetalningar – 2018 (dnr: Af-2013/508922). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering , prognoser för utbetalningar – 2018 (dnr: Af-2013/508922). Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013. Arbetsförmedlingen (), Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget (dnr: Af-2013/208922). Arbetsförmedlingen, Beslut om ny modell för leverantörsuppföljning, dnr Af-2013/244214 GD/14/2013. Arbetsförmedlingen, Ansök om att bli etableringslots!. Tillgängligt på [http://www. /download/18.44baec7b12a7ba36e2c80001403/fakta-for-lotsar. Arbetsförmedlingen, Välkommen som etableringslots för nyanlända invandrare. Tillgängligt på [9f518000193/infostod_lotsar.pdf]. Arbetsförmedlingen, Tjänstedeklaration för tjänsten etableringslots. Tillgängligt på [http:// /Om-oss/For-leverantorer/For-kompletterande-aktorer- och-utbildningsleverantorer/Etableringslots/Tjanstedeklaration-etableringslots.html]. Arbetsförmedlingen, Marknadsföring av Etableringslotsar. Tillgängligt på [4d5/marknadsforing_lots.pdf]. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Arbetsförmedlingen, Vägen till att bli etableringslots. Tillgängligt på [http://www. /Om-oss/For-leverantorer/Bli-etableringslots/Vagen-till-avtal. Arbetsförmedlingen, Webbstöd för leverantörer – Etableringslots. Tillgängligt på [mationsst%C3%B6d+Webbst%C3%B6det+Etableringslots+ver+4+2+201310081.pdf]. Arbetsförmedlingen, Praktiskt stöd. Tillgängligt på [. se/download/18.1bb00beb13eefdbe4bc466f/Praktiskt%2Bst%C3%B6d_ Integration%2Boch%2Betablering.pdf]. Arbetsförmedlingen, Etableringslots. Tillgängligt på [. se/Om-oss/For-leverantorer/For-kompletterande-aktorer-och-utbildningsleverantorer/ Etableringslots.html]. , Integrationssatsningar i regeringens vårändringsbudget, . [] hämtat . Bennmarker H., Grönkvist E., , (2009) Betalt efter resultat – utvärdering av försöksverksamhet med privata arbetsförmedlingar. IFAU, 2009:23. Calmfors, L., , A., Hemström, M, (2002) Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter? IFAU, 2002:8. , K., (2010) Vår ekonomi: En introduktion till samhällsekonomin, upplaga 12, . , A., och , J., (2011) Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, IFAU 2011:7. Harkman, A., Mikkonen, M., Okeke, S., (2010) En utvärdering av kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin, Working Paper 2010:2, Arbetsförmedlingen. , P och , O., (2006) Arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare – teori, praktik och effekter, IFAU 2006:6. , P., och Nekby, L., (2009) Utvärdering av försöksverksamheten för vissa nyanlända invandrare (FNI), Rapport till , . (2013), Valfrihetssystemet inom Arbetsförmedlingen, 2013:07. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tillgängligt på []. Liljeberg, L., , , , J., (2012) Vad innebär det att bli coachad? En utvärdering av jobbcoachningen vid Arbetsförmedlingen, IFAU 2012:24. , Information om flyktingguider. Tillgängligt på [Pages/flyktingguider.aspx]. , Mottagande och etablering av nyanlända 2012 – Resultat av en enkätundersökning riktad till kommuner. Tillgängligt på [Mottagande-och-etablering-av-nyanlanda-2012.pdf]. , Etablering och integration. Tillgängligt på [Tematiska-granskningar/Etablering-och-integration/]. Röda Korset (2013), Behov och brister i mottagandet och etableringen av migranter – en kartläggning utifrån Röda Korsets lokala iakttagelser, . Kommuner och Landsting (2010), Vad vet vi om kundval – en forskningsöversikt, . Kommuner och Landsting (2013), 35 åtgärdsförslag för ett hållbart asyl- och flyktingmottagande, . Statistikkonsulterna (2014), Resultatrapport – , undersökning riktad till personer som haft etableringslotsar. Statskontoret 2007:19, Vård, skola och omsorg – Vilken information behöver brukaren för att välja? Statskontoret 2012:22, Etableringen av nyanlända. En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen. () Etableringslotsar får hård kritik. Tillgängligt på []. Thaler, R., och Sunstein, C., (2008) Nudge – Improving Decisions About Health, Wealth, and Happiness, , & . , Så fungerar LOV. Tillgängligt på [huvudmeny/insatserfortillvaxt/flerochvaxandeforetag/halsavardochomsorg/ lagenomvalfrihetlov/safungerarlov.4.21099e4211fdba8c87b800017206.html]. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Otryckt material inom ramen för granskningen (2014) Enkätundersökning till kontaktpersoner på lotsföretag (webbenkät). (2014) Enkätundersökning till nyanlända som har haft lots (telefonenkät). utfördes av på uppdrag av . Statistikkonsulterna (2014), Resultatrapport – , undersökning riktad till personer som haft etableringslotsa. Intervjuer har genomförts med tjänstemän på , Arbetsförmedlingen, SKL samt med lotsar och nyanlända arbetssökande. Inom ramen för den fallstudie som genomfört intervjuades företrädare för sex lotsföretag, arbetsförmedlare för fem arbetsförmedlingskontor och nyanlända arbetssökande som har avslutat lotstjänsten. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION har intervjuat sammanlagt 43 personer inom ramen för granskningen. På intervjuades fem tjänstemän . Frågorna handlade i huvudsak om implementeringen av tjänsten etableringslots och Arbetsförmedlingen återrapportering. Totalt åtta intervjuer genomfördes på med tio tjänstemän som arbetar inom olika avdelningar på myndigheten. Intervjuerna på huvudkontoret behandlade främst utveckling av tjänsten, upphandling, valfrihetssystemet samt kontroll och uppföljning. intervjuade även arbetsförmedlare och nyanlända arbetssökande vid två lokala arbetsförmedlingskontor. Valet av kontoren gjordes enligt följande kriterier. Ett kontor ligger i ett storstadsområde, i en kommun som tar emot många nyanlända relativt genomsnittet i landet och har en hög andel utrikes födda. andra arbetsförmedlingskontoret finns i en mindre kommun som inte är en del av ett storstadsområde, och som har tagit emot något mindre antal nyanlända. I rapporten nämns inte vilka kommuner och arbetsförmedlingskontor som ligger till grund för intervjuerna. Anledningen till detta är att kommunerna eller arbetsförmedlingskontoret i sig inte ska hamna i fokus. Istället används intervjuerna för att illustrera hur arbetsförmedlingskontoren arbetar med lotstjänsten och hur de nyanlända som har en lots upplever lotsens stöd. Syftet med valen av kontor har varit att undersöka hur lotstjänsten fungerar på två orter som är olika avseende vissa förutsättningar. arbetsförmedlare genomfördes i grupp. Totalt sex arbetsförmedlare som arbetar som etableringshandläggare intervjuades. Frågorna handlade framför allt om hur valet av lots går till, tjänstens innehåll, arbetsförmedlarnas uppföljning av tjänsten och samverkan med lotsarna. Två gruppintervjuer genomfördes med totalt nio nyanlända. Inför dessa intervjuer ombads Arbetsförmedlingen kontakta ett antal personer och fråga om de kunde ställa upp på intervju tillsammans med andra nyanlända. De nyanlända arbetssökande valdes utefter kriterier fastställda av . Intervjuerna genomfördes i , men inga arbetsförmedlare var närvarande, endast tolk. Eftersom det krävdes tolkhjälp, talade de intervjuade nyanlända samma språk. Under intervjuerna behandlades frågor som hur valet av lots går till, hur de nyanlända uppfattar lotsens roll och vilket stöd de får från lotsarna. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? kontaktade även lotsleverantörer i de utvalda kommunerna och gjorde intervjuer med företrädare för fyra olika lotsleverantörer, två i vardera kommun. Totalt genomfördes sex intervjuer med företrädare för lotsleverantörer med sammanlagt elva personer. De intervjuade personerna har alla egen erfarenhet av lotsning. Förutom några få undantag har alla intervjuer i granskningen spelats in, varefter minnesanteckningar har distribuerats för faktagranskning och ljudfilerna raderats. Intervjuerna varade cirka 1–1,. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bilaga 2 till nyanlända har genomfört en telefonenkät med nyanlända som har haft stöd av etableringslotsar. Datainsamling skedde med hjälp av telefonintervjuer, med intervjuare från på uppdrag av . Frågeformuläret togs fram av . Intervjuerna startade och avslutades . Målgruppen för undersökningen var nyanlända personer som hade avslutat stöd från etableringslots senast räknat från urvalstillfället () och haft sådant stöd i åtminstone . Denna grupp, som utgör undersökningens målpopulation, uppgick till 1900. En urvalsram bestående av en förteckning över alla personer som avslutat stöd från etableringslots – och som haft stöd i åtminstone , 1 900 stycken, erhölls från Arbetsförmedlingen. Ett slumpmässigt urval (OSU) om 1400 personer gjorde. Kalkyler av förväntade approximativa felmarginaler gjordes och användes också som ett underlag vid dimensioneringen. I tabell 1 anges bruttourval, antal genomförda intervjuer och bortfall. Tabell 1 Urval, antal svar och bortfall Genomförda intervjuer antal/% – saknade eller felaktiga telefonnummer – övriga ej anträffade – övrigt bortfall (vägran, språksvårigheter etc) Eftersom ett stickprov med slumpmässigt urvalsförfarande tillämpats kan man kvantifiera urvalsfelet med hjälp av statistiska felmarginaler, se tabell 2. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Tabell 2 Approximativa felmarginaler för skattning av procentandel Bas = antal svar Felmarginal (± procentenheter) Anm. Felmarginalerna är av konfidensgrad och är beräknade under antagandet att den sanna procentandelen är . Beräkningen innebär ett antagande om värsta fall i den meningen att man får en mindre felmarginal än den redovisade om den sanna procentandelen är större eller mindre än 50. Antag att man skattat ett procenttal som för hela undersökningen ligger på för en fråga med 400 svar. Approximativa felmarginaler ligger då på ± 3.0, vilket betyder att ett approximativt konfidensintervall är 34.0 – . Detta kan tolkas som att det sanna värdet säkerhet täcks av intervallet. Vid upprättandet av en urvalsram är det angeläget att se till att denna i hög utsträckning överensstämmer med undersökningens målpopulation. Man brukar här tala om två täckningsfel – undertäckning och övertäckning. Undertäckning innebär att det finns enheter i målpopulationen som inte är representerade i urvalsramen. Sådana element får då ingen chans att komma med i urvalet och är undertäckningen omfattande finns risk för snedvridning av resultat. Övertäckning uppstår då det i ramen finns element som inte ingår i målpopulationen. I regel är övertäckning ett mindre allvarligt problem beroende på att man ofta har möjlighet att identifiera och rensa bort sådana element. Övertäckning som kvarligger vid resultatbearbetning kan dock ge upphov till snedvridningseffekter. I den aktuella undersökningen kan det finnas diskrepanser mellan målpopulation och ram som orsakas av hur och när nyanlända registreras av registerhållaren. Sådana diskrepanser får förmodas förekomma i begränsad utsträckning. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Under planeringsfasen gjordes bedömningen att intervjuer i största möjliga utsträckning borde genomföras på personernas modersmål. I urvalsramen som erhölls från Arbetsförmedlingen fanns uppgifter med var hjälp man kunde göra en bedömning av aktuellt modersmål. Ett arbete genomfördes här för att identifiera de vanligast förekommande språken, vilket ledde till att ett antal kategorier märktes upp i urvalsramen, se tabell 3. Tabell 3 Fördelning över språkkategorier i urvalsram Övriga: engelska/svenska En kategori skapades för övriga språk och för de fall då ingen tillräckligt säker bedömning kunde göras. För denna kategori planerades intervjuer att hållas antingen på svenska eller på engelska. Frågeformuläret översattes till de olika språkalternativen och intervjuare med motsvarande språkkunskaper anlitades. Utformning av enkätfrågor och enkätmissiv sköttes av . Själva intervjuarbetet föregicks av att ett brev skickades ut till de utvalda personerna, vari undersökningen presenterades och den kommande intervjun annonserades. Breven innehöll en svensk version och en översatt. I anslutning till starten av intervjuarbetet hölls ett informationsmöte mellan tjänstemän från och intervjuarna. När det gäller bortfallsfel är det främst de systematiska felen man bekymrar sig för. Sådana fel kvarstår med en ökande urvalsstorlek, men minskar ju högre svarsfrekvens man har. På samma sätt som för mätfel är det svårt att uttala sig om bortfallseffekter. De flesta empiriska studier som gjorts i undersökningssammanhang indikerar att bortfallsgruppen i regel avviker systematiskt, varför man bör vara försiktig vid tolkning av resultat. Som visats i tidigare avsnitt är svarsfrekvensen på individnivå för hela undersökningen . Ett annat slag av bortfall är det som kan uppkomma genom att respondenter hoppar över en fråga. Sådant bortfall, som framför allt uppstår vid självadministrerade enkäter, kan variera från fråga till fråga och benämns partiellt bortfall. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? är partiellt bortfall i regel ett litet eller inget problem. I den aktuella undersökningen förekommer inget partiellt bortfall. För att få en bild av hur ett individbortfall kan ha inverkat, kan man genomföra olika slag av bortfallsanalyser. Dessa bygger på att man har tillgång till lämpliga bakgrundsvariabler dels i svarsgruppen, dels i bortfallsgruppen eller hela målpopulationen. En bortfallsanalys bygger på tanken att det finns samband mellan bakgrundsfaktorer och en resultatvariabel. Om man då finner att svarsgrupp och bortfallsgrupp skiljer sig åt med avseende på de aktuella bakgrundsfaktorerna, leds man till slutsatsen att grupperna också skiljer sig åt avseende resultatvariabeln. Om man å andra sidan finner att grupperna är lika varandra med avseende på bakgrundsfaktorerna, så kan man dra slutsatsen att en eventuell skillnad med avseende på resultatvariabeln inte orsakas av de aktuella bakgrundsfaktorerna. Ovanstående innebär att det kan vara enkelt att påvisa systematiska bortfallsfel, dvs. att svars- och bortfallsgrupp skiljer sig åt med avseende på någon resultatvariabel. Det är däremot i princip omöjligt att bevisa att det inte finns några sådana fel. Även om man kan konstatera att svars- och bortfallsgrupp är lika med avseende på de bakgrundsfaktorer man har tillgång till, så kan ju grupperna skilja sig åt på annat sätt. brukar man därför säga att en bortfallsanalys inte kan fria utan endast fälla. I praktiken är vanligtvis inte svars- och bortfallsgrupp exakt lika med avseende på bakgrundsfaktorers fördelningar, och frågan kan då uppstå huruvida en liten skillnad har någon betydelse för det systematiska felet. En sådan fråga går inte att besvara generellt. Vad man kan säga är att en ökad skillnad medför ett ökat bidrag till det systematiska felet för sådana resultatvariabler som är kopplade till bakgrundsfaktorn i fråga, men det går inte att med säkerhet kvantifiera detta. Om man observerar en skillnad i svars- och bortfallsgrupp med avseende på en eller flera bakgrundsvariabler så går det att under vissa antaganden skatta storleken av det systematiska fel som åstadkoms av dessa. Storleken på en sådan skattning påverkas av skillnaden mellan bakgrundsfaktorernas fördelningar i grupperna samt hur starkt sambandet mellan bakgrundsfaktorer och resultatvariabel är. En sådan, utvidgad, bortfallsanalys måste med andra ord göras separat för varje resultatvariabel och har inte genomförts i den aktuella undersökningen. I tabell 4 redovisas resultat av en enkel bortfallsanalys där fördelning över bakgrundsvariabler kan jämföras i svars- och bortfallsgrupp. Det bedömdes att andra potentiella bakgrundsvariabler inte var lämpade att ingå i analysen. Man kan av resultatet konstatera att det finns vissa skillnader mellan svars- och bortfallsgrupp främst med avseende på utbildning och kön. I tabell 4 kan man se att personer med enbart förgymnasial utbildning samt kvinnor är underrepresenterade i svarsgruppen. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 4 Fördelning över bakgrundsvariabler i svars- och bortfallsgrupp 18–24 år 25–29 år 30–39 år 40–49 år Anm. Gruppen Ej svar avser här samtliga i målpopulationen som ej svarade. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bilaga 3 till kontaktpersoner på lotsföretag skickade en elektronisk enkät till leverantörer som levererar tjänsten etableringslots. skickades ut och gick att besvara fram till . Tre påminnelser skickades ut. med data från Arbetsförmedlingen som grund. Datauttaget gjordes och innehöll kontaktuppgifter till personer som registrerats hos Arbetsförmedlingen som kontaktperson för en eller flera verksamhetsadresser. Ett lotsföretag kan ha flera verksamhetsadresser vilket innebär olika adresser där de bedriver verksamhet. Enkäten skickades ut till kontaktpersonerna för de verksamhetsadresser som hade godkänts av Arbetsförmedlingen som leverantörer av lotstjänsten och hade minst en deltagare som de lotsade för datauttaget. Lotsleverantörer med 0 deltagare i beläggning valdes bort. I det fall en person var registrerad som kontaktperson på flera verksamhetsadresser skickades endast en enkät ut, vilket innebär att enkäten skickats till samtliga kontaktpersoner (fråntaget dem utan deltagare och ej godkända) men inte till samtliga specifika verksamhetsadresser. I det medföljande aviseringsbrevet bad vi kontaktpersonen själv svara på enkäten utan att distribuera enkätlänken till någon annan inom organisationen. Enkäten kunde besvaras endast en gång. Denna målgrupp valdes eftersom inte hade tillgång till e-postadresser till enskilda lotsar som är anställda på de olika verksamhetsadresserna. Utformning av enkätfrågor och enkätmissiv samt utskick och insamling av data sköttes av . Då det var viktigt att en stor del av kontaktpersonerna hade erfarenhet av lotsning kontaktade flera av dessa kontaktpersoner för att fråga om de lotsar eller har lotsat nyanlända arbetssökande. Dessutom frågade vi i början av enkäten om kontaktpersonen i fråga har erfarenhet av lotsning. syfte med telefonkontakt var att undersöka om det fanns en risk för systematiskt bortfall i enkäten, då vi antog att större företag kan ha kontaktpersoner som framför allt arbetar med administrativa uppgifter och som i så fall skulle svara nej på frågan om de har erfarenhet av lotsning i större utsträckning än övriga leverantörer. Kontakter per telefon med ett tjugotal kontaktpersoner visade att risken för systematiskt bortfall var låg. Vi fick sammanlagt in 378 besvarade enkäter av totalt 530. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? För att få en bild av hur ett individbortfall kan ha inverkat, kan man genomföra olika slag av bortfallsanalyser. Dessa bygger på att man har tillgång till lämpliga bakgrundsvariabler dels i svarsgruppen, dels i bortfallsgruppen eller hela målpopulationen. En bortfallsanalys bygger på tanken att det finns samband mellan bakgrundsfaktorer och en resultatvariabel. Om man då finner att svarsgrupp och bortfallsgrupp skiljer sig åt med avseende på de aktuella bakgrundsfaktorerna leds man till slutsatsen att grupperna också skiljer sig åt med avseende på resultatvariabeln. Om man å andra sidan finner att grupperna är lika varandra med avseende på bakgrundsfaktorerna, så kan man dra slutsatsen att en eventuell skillnad med avseende på resultatvariabeln inte orsakas av de aktuella bakgrundsfaktorerna. Ovanstående innebär att det kan vara enkelt att påvisa systematiska bortfallsfel, dvs. att svars- och bortfallsgrupp skiljer sig åt med avseende på någon resultatvariabel. Det är däremot i princip omöjligt att bevisa att det inte finns några sådana fel. Även om man kan konstatera att svars- och bortfallsgrupp är lika med avseende på de bakgrundsfaktorer man har tillgång till, så kan ju grupperna skilja sig åt på annat sätt. brukar man därför säga att en bortfallsanalys inte kan fria utan endast fälla. I praktiken är vanligtvis inte svars- och bortfallsgrupp exakt lika med avseende på bakgrundsfaktorers fördelningar. Frågan kan då uppstå huruvida en liten skillnad har någon betydelse för det systematiska felet. En sådan fråga går inte att besvara generellt. Vad man kan säga är att en ökad skillnad medför ett ökat bidrag till det systematiska felet för sådana resultatvariabler som är kopplade till bakgrundsfaktorn ifråga, men det går inte att med säkerhet kvantifiera detta. Om man observerar en skillnad i svars- och bortfallsgrupp med avseende på en eller flera bakgrundsvariabler, går det att under vissa antaganden skatta storleken av det systematiska fel som åstadkoms av dessa. Storleken på en sådan skattning påverkas av skillnaden mellan bakgrundsfaktorernas fördelningar i grupperna samt hur starkt sambandet mellan bakgrundsfaktorer och resultatvariabel är. En sådan, utvidgad, bortfallsanalys måste med andra ord göras separat för varje resultatvariabel och har inte genomförts i den aktuella undersökningen. I tabell 1 redovisas resultat av en enkel bortfallsanalys där fördelning över tre tillgängliga bakgrundsvariabler kan jämföras i svars- och bortfallsgrupp. Man kan av resultatet konstatera att det är små skillnader mellan svars- och bortfallsgrupp.