eunbil · H10N2D30EE · 2014-01-01 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom i Coreper Godkännande av den preliminära dagordningen (ev.) Moder- och dotterbolagsdirektivet Rådet förväntas nå en politisk överenskommelse avseende ändringar i moder- och dotterbolagsdirektivet samt rådsuttalande. Överläggning har skett med skatteutskottet . Frågan har inte behandlats tidigare i . lämnade kommissionen förslag på ändringar i moder- och dotterbolagsdirektivet. Syftet med gällande direktiv är att undanta gränsöverskridande utdelningar från beskattning och därmed förhindra dubbelbeskattning. Kommissionens förslag till ändring av direktivet innebär att man genom hybridlånearrangemang (karaktär av både skuld och eget kapital) inte ska kunna utnyttja olikheter mellan olika nationella skattesystem för att uppnå situationer med dubbel icke-beskattning. Förslaget innebär att medlemsstaterna ska avstå från att beskatta vinstutdelningar bara till den del de inte har varit avdragsgilla. I direktivet föreslås även att en gemensam anti-missbruksbestämmelse ska införas för att förhindra skatteundandragande och skattemissbruk genom artificiella arrangemang. Förslaget redovisas i fakta-PM 2013/14: FPM38. Eftersom medlemsstaterna inte har kunnat komma överens om en gemensam anti-missbruksbestämmelse avser det grekiska ordförandeskapet att dela på förslagen. Avseende hybridlånearrangemang föreslår ordförandeskapet i det nu aktuella kompromissförslaget att medlemsstaterna ska vara skyldiga att beskatta vinstutdelningar till den del vinstutdelningarna är avdragsgilla i det utdelande bolaget. Vad gäller förslaget om en anti-missbruksbestämmelse har det grekiska ordförandeskapet i ett utkast till rådsuttalande föreslagit att rådet ska understryka behovet av att arbetet fortskrider i denna del. I uttalandet noteras även att det inkommande italienska ordförandeskapet avser att tillåta en fortsatt diskussion av andra fall av dubbel icke-beskattning. Ordförandeskapets kompromissförslag vad gäller hybridlåne-arrangemang diskuteras fortfarande. Regeringen är positiv till att ett klargörande införs i direktivet som innebär att skattefrihet för utdelning inte ska gälla i de fall dubbel icke-beskattning uppkommer till följd av olikheter i den skattemässiga behandlingen av vinstutdelningar mellan medlemsstaterna. Syftet med regleringen är att endast hybridlånearrangemang ska omfattas. Regeringen eftersträvar därför att direktivet ska vara tydligt i detta avseende för att undvika att inte andra situationer kan komma att omfattas. Regeringen har inga invändningar mot utkastet till rådsuttalande. Finansiell transaktionsskatt (FTT) Ordförandeskapet avser att informera om nuvarande förhandlingsläge i det fördjupade samarbetet mellan 11 medlemsstater avseende en finansiell transaktionsskatt (FTT). Regeringen har samrått med i frågan vid ett flertal tillfällen i samband med , i samband med bemyndigandet av det fördjupade samarbetet, och haft överläggningar med . 11 medlemsstater (AT, BE, DE, EE, EL, ES, FR, IT, PT, SI och SK) deltar i det fördjupade samarbetet om en FTT som bemyndigades av . röstade för bemyndigandet, men gjorde ett protokollsuttalande tillsammans med , , , och att man förutsätter att icke deltagande medlemsstaters intressen beaktas. , , , och la ner sina röster. Frågan bereds i rådsarbetsgrupp. Alla 28 medlemsstater får delta i diskussionerna men bara de 11 deltagande medlemsstaterna har rösträtt. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2012/13:FPM76. Regeringen anser att inte ska delta i ett fördjupat samarbete i EU om en skatt på finansiella transaktioner. Regeringen har dock respekt för att en sådan skatt har hög politisk prioritet för flera medlemsstater. Regeringen förutsätter att icke deltagande medlemsstaters intressen beaktas i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget. En skatt med smalare skattebas är ett sätt att minska de negativa effekterna av FTT och skulle därför vara att föredra. Regeringen motsätter sig FTT som egna medel. Övriga frågor: Aktuella lagstiftningsförslag Det har i skrivande stund inte kommit någon information från ordförandeskapet vilka förslag informationen kommer avse. Makroekonomiska obalansförfarandet: djupgranskningar Rådet ska anta slutsatser om Europeiska kommissionens djupgranskningar (IDR) av 17 medlemsstater. Samråd med om 2013 års djupgranskningar skedde . Samråd om den senaste förvarningsrapporten (AMR 2014), skedde . Det makroekonomiska obalansförfarandet (MIP) innefattar en förvarningsrapport (AMR), som följs av en eventuell djupgranskning (IDR). Kommissionen bedömer djupgranskning att fortsätter att uppvisa makroekonomiska obalanser, som skulle behöva övervakas och åtgärdas, p.g.a. de svenska hushållens skuldsättning och ineffektiviteter på bostadsmarknaden. Av de 17 medlemsländer som har djupgranskats anses tre länder ha alltför stora obalanser; , och . Regeringen stöder det makroekonomiska obalansförfarandet och välkomnar kommissionens djupgranskning av . En hög skuldsättning skapar risker för såväl den finansiella som den makroekonomiska stabiliteten. Regeringen och har genomfört och aviserat åtgärder som syftar till att stärka bankernas motståndskraft mot finansiella kriser och dämpa ökningstakten i hushållens skuldsättning. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att bl.a. öka drivkrafterna för att bygga bostäder. Uppföljning av G20-mötet samt IMF:s och vårmöten Ordförandeskapet och kommissionen kommer återrapportera från möten mellan G20:s finansministrar och centralbankschefer samt från IMF:s och vårmöten. har fått återrapportering från vårmötena i särskild rapport. Vid G20:s finansminister- och centralbankschefsmöte beslutades bl.a. att G20-länderna åtog sig att säkra att de tillväxtstrategier som ska tas fram till G20-toppmötet i ska leda till en ökad BNP-tillväxt på utöver den nuvarande tillväxten över de kommande fem åren. Vidare var G20-länderna besvikna på för att ha hindrat de reformer som medlemsländerna i IMF beslutade om 2010. Om ratificering inte skett uppmanas IMF att ta fram en plan för nya alternativa åtgärder. Vid IMF:s och vårmöten konstaterades bl.a. att det är en måttlig och ömtålig tillväxt vi ser i den globala ekonomin, där låg inflation, s.k. spill-back-effekter (dvs. att ett visst lands politik påverkar andra länder så att dessa får en sämre ekonomisk utveckling vilket i sin tur spiller tillbaka på ursprungslandet), samt geopolitiska spänningar utgör risker. välkomnade implementeringen av världsbanksgruppens nya strategi som med stort stöd antogs vid årsmötena . Det finns i skrivande stund inga övriga frågor anmälda.