rir · H2B53 · 2014-03-18 00:00:00 — Det färdiga materialet har sedan använts i samhällsinformationskurser och i utbildningar av nya samhällsinformatörer. Materialet har dessutom spridits till samtliga ABF-enheter i landet. Av projektdokumentationen framgår att det framtagna materialet har tagits emot positivt och att en ny upplaga ska tryckas.156 4.2.2 Orsaker till civilsamhällets deltagande i Integrationsfonden Omfattningen på civilsamhällets deltagande som projektägare i verksamhet finansierad av Integrationsfonden förklaras av flera faktorer. 154Uppgifter från Svenska . 155Medborgarkunskap är ett begrepp som används inom EU och som bl.a. avser de kunskaper och färdigheter som kan behövas för att leva och verka i samhället och arbetslivet, se t.ex. http:// /Documents/NTG-dokument/Europeisk%20%20medborgarkunskap%20 f%C3%B6r%20alla.pdf. 156Texten baseras på information från Svenska : http://www. /sv/vara-program/Integrationsfonden/Projektexempel-Integrationsfonden/ABF-Studie--och- handledarmaterial-i-Medborgarkunskap/, och ABF (2010) Slutrapport studie- och handledarmaterial i medborgarkunskap. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Administrationen medför att främst stora organisationer ansöker De organisationer som fått stöd från Integrationsfonden har till stor del varit relativt stora och väletablerade organisationer. Mindre organisationer bedöms av Svenska ha haft små möjligheter att ta del av fondens medel. Det beror till stor del på det regelverk som har styrt Integrationsfonden, och som t.ex. innebär att utbetalningar sker i efterskott och att omfattade administration krävs av de sökande. Sammantaget har kraven runt ansökan, drift och redovisning av ett integrationsfondsprojekt varit så högt ställda att det bedöms ha utestängt delar av civilsamhället. anses små, lokala föreningar spela en viktig roll på integrationsområdet. Enligt Svenska skulle exempelvis förändrade utbetalningsrutiner, som förskottsbetalningar eller löpande utbetalningar, kunna underlätta för mindre organisationer.157 Enligt är regelverket för Integrationsfonden till stor del styrt av riktlinjer och regler som EU beslutat om.158 Svårigheter för civilsamhället att finna medfinansiering Ett krav för att få finansiering från Integrationsfonden är att den sökande organisationen har medfinansiering från annat håll. Svenska bedömer kravet på offentlig medfinansiering som ett särskilt stort problem för civilsamhället, något som enligt myndigheten kan leda till en underrepresentation av civilsamhället bland de som söker och beviljas stöd från Integrationsfonden. Sektorn bedöms ha svårt att finna medfinansiering från offentliga aktörer, bl.a. eftersom det statliga stödet på integrationsområdet inte är organiserat så att någon myndighet har i uppdrag att bidra med medfinansiering.159 Civilsamhället har inte lyfts fram i den nationella styrningen av Integrationsfonden På EU-nivå finns en önskan att civilsamhället ingår i den verksamhet som finansieras av de olika strukturfonderna. I Integrationsfondens fleråriga program, som sätter ramarna för de områden som kan finansieras, nämns frivilligorganisationer som en av flera aktörer.160 Civilsamhället har dock inte särskilt lyfts fram som lämplig mottagare i de årliga programmen och den övriga styrningen av Integrationsfondens verksamhet har heller inte förändrats 157Intervjuer med företrädare för Svenska /Integrationsfonden och . 158Intervju med företrädare för . 159Intervjuer med företrädare för Svenska /Integrationsfonden och , samt Svenska () Budgetunderlag för perioden – 2014 (dnr 2011-00108), s. 5f och s. 11. 160Europeiska unionen () Flerårigt program , dnr 2007-00118. STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET med anledning av prop. 2009/10:55 och den nationella överenskommelsen inom integrationsområdet.161 Förenklingsarbete inom ramen för överenskommelsen inom integrationsområdet En av regeringens åtgärder i överenskommelsen inom integrationsområdet är att verka för att förenkla förfarandet runt ansökningar om bidrag till integrationsfrämjande projekt. Bakgrunden är civilsamhällets svårigheter att söka stödet. Åtgärden har för Integrationsfondens del resulterat i en förnyad handledning till ansökan om stöd från Integrationsfonden, som finns på Däremot omfattas inte Integrationsfonden av det processtöd som omnämns i den årliga återrapporteringen av överenskommelsen, eftersom det enbart omfattar Socialfonden.162 4.2.3Asyl-, migrations- och integrationsfonden ersätter Integrationsfondens programperiod sträcker sig fram . Därefter kommer en ny fond (Asyl-, migrations- och integrationsfonden) att ersätta såväl Integrationsfonden, som de av förvaltade Flyktingfonden och Återvändarfonden. Den nya fonden kommer att förvaltas av Migrationsverket.163 Som framgår av fondens namn kommer den, till skillnad från Integrationsfonden, att finansiera verksamhet inom områdena asyl, migration och integration. kan efter ansökan lämna ersättning till kommuner för att stärka och utveckla verksamhet med så kallade flyktingguider och familjekontakter som riktas i huvudsak till nyanlända utlänningar.164 Verksamheterna ska syfta till att underlätta etablering i samhället, skapa nätverk, stödja språkinlärning eller ge socialt stöd till ensamkommande flyktingbarn. 161Intervjuer med företrädare för Svenska /Integrationsfonden och samt genomgång av Europeiska Unionen Årligt program för perioden – 2013. Frivilligorganisationer nämns i de årliga programmen , men inte senare i perioden. 162Överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom integrationsområdet och Kommuner och Landsting. Parternas återrapportering och uppgift från Svenska / Integrationsfonden . 163Regeringsbeslut (JU2013/6160/SIM) Uppdrag till rörande Europeiska Asyl-, migrations- och integrationsfonden samt info/7658.html . 16437a § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION att fördela.165 Av länsstyrelsernas beslut framgår att flertalet av de ansökningar som har beviljats medel (64 av 73 stycken, dvs. ) omfattar verksamhet som genomförs i samverkan med det civila samhället.166 I samband med bidragets utlysning framgick att verksamhet som bedrevs tillsammans med den idéburna sektorn skulle prioriteras.167 Det är en prioritering som samordnande länsstyrelse, i , i samråd med övriga länsstyrelser beslutat om, utifrån regeringens formulering i förordningen som styr finansieringen.168 Från civilsamhällets sida finns emellertid ett missnöje med att det är kommunerna som enligt förordningen ska vara projektägare för verksamheten med flyktingguider och familjekontakter, även om verksamheten sedan ska drivas i samarbete med organisationer.169 4.4Civilsamhällets syn på den statliga finansieringen Enligt civilsamhället är organisationernas finansiering av verksamheten, vid sidan av ideella insatser och medlemsavgifter, ofta en mix av olika bidrag som söks från olika finansiärer. Fokus på projekt och nyskapande verksamheter gör att det för civilsamhället är svårt att få en långsiktig finansiering av verksamheten.170 Det får stöd av enkät till civilsamhället, där såväl svårigheten att finna offentlig finansiering för integrationsfrämjande verksamhet som det upplevda krånglet runt ansökan och redovisning anges som hinder för organisationerna att bidra som utförare av verksamhet.171 Liknande synpunkter har framförts av det civila samhället generellt.172 165Länsstyrelserna () Information Ersättning för att stärka och utveckla verksamhet med flyktigguider och familjekontakter enligt 37a §, förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, samt flyktingguider/Pages/ersattning-till-kommuner-for-att-utveckla-verksamhet-med-flyktingguider- och-familjekontakter.aspx . 166Uppgift i e-post från länsstyrelsernas nationella samordnare i integrationsuppdraget och ansokningar-flyktingguider.aspx . 167Länsstyrelserna () Information Ersättning för att stärka och utveckla verksamhet med flyktigguider och familjekontakter enligt 37a §, förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. 16837a § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Av förordningen framgår att ersättning får lämnas för verksamhet som bedrivs utan vinstsyfte och som genomförs antingen av kommunen i egen regi eller av kommunen i samverkan med en eller flera organisationer. 169Riksrevisionens fokusgrupp med företrädare för civilsamhället . 170Riksrevisionens fokusgrupp med företrädare för civilsamhället . 171Riksrevisionens enkät till civilsamhället, fråga I vilken utsträckning instämmer du i följande påståenden, vad gäller möjliga hinder för civilsamhällets organisationer att bidra som utförare av verksamhet på integrationsområdet?. De inkomna svaren visar att svarsalternativen Det är svårt för civilsamhällets organisationer att finna offentlig finansiering för att kunna driva integrationsfrämjande verksamhet och Det är krångligt för civilsamhällets organisationer att lämna anbud i enlighet med de önskemål och regler som myndigheter och kommuner har i snitt får 4,6 respektive 4,3 (på en femgradig skala, där 5 motsvarar instämmer helt). 172Partsgemensamt forum 2012 Dialog om det civila samhället. STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET Den statliga finansieringen av civilsamhällets integrationsverksamhet sker på flera sätt och utformningen påverkar möjligheten för civilsamhället att bidra i integrationsarbetet. har finansierat civilsamhället på integrationsområdet genom fyra stöd men klassificerings- och uppföljningsproblem gör det svårt att exakt ange i vilken omfattning myndigheten finansierar civilsamhällets integrationsverksamhet. I Europeiska Integrationsfondens projektfinansiering har civilsamhället varit projektägare i relativt stor utsträckning (i snitt en fjärdedel), som det numerärt handlar om relativt få projekt. av flyktingguider och familjekontakter omfattar civilsamhället i mycket stor omfattning (). Genom riktade bidrag kan civilsamhället vara en utförare som, mot ersättning, genomför insatser som staten definierat ett behov av, medan mindre styrda bidrag som organisationsstöd möjliggör för civilsamhället att efter egen behovsbedömning komplettera den statliga verksamheten. Därmed noterar att det inom den statliga bidragsgivningen finns en inneboende målkonflikt mellan styrning och frihet. Granskningen visar att den statliga finansieringen främst är inriktad på områden och verksamheter där staten har definierat ett behov. Regeringen har i fall bestämt vilken inriktning det statliga stödet till civilsamhället på integrationsområdet ska ha. Det görs dels genom de förordningar som anger inom vilka områden som de mer långsiktiga stöden ska ges, dels genom de satsningar i form av tidsbegränsade projektbidrag som regeringen har gjort. Efter en förordningsändring 2008 finns fler statsbidrag att fördela som regeringen har tydliggjort att staten genom enbart beviljar bidrag i form av stöd till etniska organisationer, för verksamhet mot rasism respektive mot diskriminering samt tidigare till yrkesinriktat mentorskap. Det minst styrda organisationsbidraget finns enbart inom ett av de stöd som fördelar. Även länsstyrelsernas möjlighet att finansiera så kallade flyktingguider och familjekontakter är ett exempel på statlig finansiering av en verksamhet som staten sett behov noterar att en förklaring till att majoriteten av de beviljade bidragen omfattar civilsamhället är länsstyrelsernas uttalade prioritering av ansökningar från verksamheter som sker i samarbete med civilsamhället. Regeringen genomförde 2008 förändringar av statsbidragen inom integrationsområdet. I och med förändringarna hänvisades den del av civilsamhället som önskade statlig finansiering för sådan integrationsfrämjande verksamhet som civilsamhället själv utformar och ser behov av, till Integrationsfonden. granskning visar dock att ansökningar GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION till Integrationsfonden kan innebära ett antal problem för civilsamhället, t.ex. avseende den administrativa bördan, utbetalning av stödet i efterskott samt kravet på medfinansiering för att få bidrag från fonden. I denna del av den statliga finansieringen kvarstår således många av de hinder som försvårar för civilsamhället att söka bidrag och analys visar att det i sin tur påverkar både i vilken utsträckning civilsamhället söker finansiering från Integrationsfonden och vilken del av civilsamhället som gör det. uppgifter pekar på att det främst är stora, etablerade organisationer som i praktiken har resurser att söka stöd från Integrationsfonden. STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 5 Samverkan och lokala överenskommelser Staten kan på olika sätt bidra till lokal och regional samverkan med civilsamhället inom integrationsområdet. Två viktiga sätt är länsstyrelsernas uppdrag att främja samverkan inom integrationspolitiken på regional nivå och de lokala överenskommelser som Arbetsförmedlingen tar fram inom etableringsuppdraget173. Samverkan i olika former kan leda till samarbeten, där civilsamhället bidrar med en mångfald verksamheter. Staten kan också underlätta samverkan mellan det offentliga och civilsamhället genom att via sprida kunskap om civilsamhället. Kunskap ökar förutsättningarna och möjligheterna för olika aktörer att samarbeta med det civila samhället. I detta kapitel analyserar vi utifrån revisionsfråga 3 dels hur den statliga kunskapsspridningen fungerar, dels huruvida länsstyrelsernas regionala samverkan och Arbetsförmedlingens lokala överenskommelser omfattar civilsamhället. 5.1Ungdomsstyrelsens uppdrag inom politiken för det civila samhället har ett uppdrag inom politiken för det civila samhället. Myndigheten ska inom ramen för det uppdraget ansvara för att det finns samlad kunskap om det civila samhällets villkor, sammansättning och utveckling samt sprida denna kunskap på nationell, regional och lokal nivå, analysera, följa upp och utvärdera insatser inom området, och bilda nätverk för samverkan med andra berörda myndigheter och har även ett antal uppdrag i regleringsbrevet inom politiken för det civila samhället, däribland stödja regeringens dialog med det civila samhället och fördela bidrag för studier om det civila samhället.175 173Migrationsverkets och Arbetsförmedlingens lokala samverkan med civilsamhället har beskrivits i kapitel 3. 1743 § förordningen (2007:1140) med instruktion för . 175Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende . STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET 5.1.1Ungdomsstyrelsens genomförande av uppdraget Det offentliga är målgrupp för kunskapsspridningen Uppdraget kring kunskapsspridningen syftar enligt till att stärka förutsättningarna för civilsamhället i , genom att öka förståelsen för och kunskapen om det civila samhället och dess verksamheter i offentliga organisationer. Den primära målgruppen är offentliga organisationer. Enligt och finns ett stort behov av kunskap om civilsamhällets villkor och förutsättningar inom t.ex. myndigheter, kommuner och landsting/regioner.176 Kunskapsbristen inom det offentliga anser delar av civilsamhället gälla även specifikt för integrationsområdet.177 anser att arbetet med uppdraget inom politiken för det civila samhället är i en uppbyggnadsfas. Anslaget för uppdraget är relativt sett litet178. Resurserna för uppdraget ses som en kritisk faktor, och enligt myndigheten innebär det att allt inom uppdraget avseende politiken för det civila samhället inte kan genomföras med samma prioritet.179 har inom sitt uppdrag prioriterat kunskapsuppbyggnad, bl.a. genom en kunskapsportal, och ett nätverk av nationella myndigheter. Kunskapsportalen är en webbaserad databas med en översikt över svensk forskning om det civila samhället, som ska lanseras . , som är under uppbyggnad, består av 15 myndigheter. upplever vissa svårigheter att i sina kontakter med myndigheterna nå in på rätt nivå med inbjudningar till nätverket. T.ex. har man inte funnit rätt ingång till de 21 länsstyrelserna, som anses vara prioriterade myndigheter.180 176Ungdomsstyrelsen Årsredovisning , intervju med företrädare för uppdrag inom politiken för det civila samhället , samt intervjuer med företrädare för och . 177Riksrevisionens enkät till civilsamhället, fråga I vilken utsträckning instämmer du i följande påståenden, vad gäller möjliga hinder för civilsamhällets organisationer att bidra som utförare av verksamhet på integrationsområdet?. Svarsalternativet Offentliga aktörer som myndigheter och kommuner vet inte vad civilsamhället kan bidra med på integrationsområdet får av de svarande i snitt 4,0 på en 5-gradig skala, där 5 står för instämmer helt. 178Ungdomsstyrelsens anslag för verksamheten Civila samhället var 3,7 mnkr 2012, av det totala anslaget på 69,7 mnkr. Av myndighetens kostnader 2012 utgjorde Civila samhället , se Årsredovisning , s. Anslaget 2013 har varit 4,7 mnkr, enligt uppgift från . 179Ungdomsstyrelsen Årsredovisning och intervju med företrädare för uppdrag inom politiken för det civila samhället . 180Ungdomsstyrelsen Årsredovisning , intervju med företrädare för uppdrag inom politiken för det civila samhället och kunskapskonferens Vad vet du om det civila samhället? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION uppdrag att sprida kunskap om det civila samhället är generellt och inte särskilt inriktat på t.ex. integrationsområdet. I framtagandet av kunskapsportalen är emellertid integration ett av de första områden där en forskningsgenomgång görs.181 Av instruktionen framgår att det i uppdrag även ingår att sprida kunskap om civilsamhället på regional och lokal nivå. kommer det att ske genom den kommande kunskapsportalen. Vår granskning visar dock att samarbete med länsstyrelserna inte är särskilt omfattande. T.ex. anger länsstyrelserna att det inte har funnits några omfattade kontakter eller samverkan med inom ramen för länsstyrelsernas uppdrag på integrationsområdet, i syfte att sprida kunskap om det civila samhället på regional och lokal nivå182. 5.2Länsstyrelsernas samverkan med civilsamhället regionalt Länsstyrelserna ska främja samverkan mellan berörda kommuner och myndigheter, företag och organisationer som anordnar aktiviteter för nyanlända.183 Länsstyrelserna har haft ett samverkande uppdrag, och i samband med etableringsreformen 2010 har regeringen ansett att länsstyrelsernas samverkande roll mellan myndigheter och andra som arbetar med nyanländas etablering bör bibehållas och förstärkas.184 Länsstyrelserna har inte haft något uppdrag att arbeta utifrån överenskommelsen inom integrationsområdet. regleringsbrevet ska länsstyrelserna dock verka för att stärka den civila sektorns roll, till exempel genom att fler överenskommelser om integration med civila sektorn kommer till stånd.185 181Intervju med företrädare för uppdrag inom politiken för det civila samhället och kunskapskonferens Vad vet du om det civila samhället? 182Riksrevisionens enkät till länsstyrelserna, fråga 6 och 7. 1834 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 2009/10:60 avsnitt 7.4 och telefonsamtal med länsstyrelsernas nationella samordnare för integrationsuppdraget . Det förstärkta uppdraget är det som framgår av lag (2010:197). 185Intervju med företrädare för , för och för , samt regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET 5.2.1Omfattande men varierande samverkan med civilsamhället Genom att inkludera civilsamhället i samverkan kan länsstyrelserna involvera och uppmärksamma civilsamhällets verksamhet i länets totala integrationsverksamhet. granskning visar att alla länsstyrelser inkluderar civilsamhället i samverkansuppdraget, men också att det varierar hur det görs. Det vanligaste är att civilsamhället bjuds in till olika möten, nätverk, fora och konferenser. Det är även relativt vanligt att intar ett slags mäklarfunktion, där man samordnar kontakter, eller att , civilsamhället och andra deltar i gemensamma arbetsgrupper och/eller projekt.186 Alla länsstyrelser anger att man känner till överenskommelsen inom integrationsområdet och två tredjedelar av länsstyrelserna har uppfattat att den kan ligga till grund för regionala eller lokala överenskommelser med civilsamhället. I två län finns regionala överenskommelser tillkomna delvis till följd av den nationella överenskommelsen.187 Hinder för samverkan mellan civilsamhället och det offentliga Länsstyrelserna ser flera hinder för samverkan regionalt eller lokalt mellan civilsamhället och offentliga aktörer. Att det saknas tid och resurser för samverkan anges gälla såväl för civilsamhället som offentliga organisationer. Även regelverken kring finansiering och upphandling, samt att civilsamhället inte ingår i Arbetsförmedlingens lokala överenskommelser (se avsnitt 5.3.1) anses vara hinder.188 Åtgärder för att underlätta för civilsamhället Samtliga länsstyrelser har i enkät framfört synpunkter på åtgärder som syftar till att underlätta för civilsamhället att vara utförare på integrationsområdet. De två mest frekvent föreslagna åtgärderna är förtydligade regeringsuppdrag till statliga myndigheter samt att formerna för formell samverkan mellan stat och civilsamhälle behöver utvecklas. Man ser också behov av att regelverken kring finansiering respektive upphandling ses över. En ökad kunskap om civilsamhället behövs i statliga myndigheter såväl lokalt och regionalt, som centralt.189 186Riksrevisionens enkät till länsstyrelserna, fråga 12. 187Riksrevisionens enkät till länsstyrelserna, fråga 8–10. 188Riksrevisionens enkät till länsstyrelserna, fråga 13. 189Riksrevisionens enkät till länsstyrelserna, fråga 21. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Exempel på länsstyrelsernas samverkan: Partnerskap initierades Partnerskap av i med stöd av Europeiska flyktingfonden. Partnerskap syftar till att utveckla och samordna metoder som skapar förutsättningar för nyanländas etablering i . är Partnerskap en väletablerad regional utvecklingsplattform som hanterar strategiska och operativa frågor i regionens flyktingmottagande. I partnerskapet ingår bl.a. , 27 kommuner, , Arbetsförmedlingen, högskola och universitet, samt civilsamhället genom Nätverk Social Ekonomi . Partnerskap utgår bl.a. från att den idéburna sektorn inkluderas som en strategisk part och möjlig utförare av insatser. I linje med det är idéburen sektor med i samtliga delar av Partnerskap . En orsak är att idéburen sektor tidigt identifierades som en sektor som både driver verksamhet för nyanlända och som med rätt förutsättningar kan göra ännu mer. De största utmaningarna för samverkan inom Partnerskap har bestått i de ömsesidiga anpassningar som behövt göras från såväl det offentliga som civilsamhällets håll. Bland framgångsfaktorer anges lyhördhet och ödmjukhet, samt att man kunnat enas om gemensamma visioner som är större än den egna organisationen.190 I och med etableringsreformen ska Arbetsförmedlingen som framgått samordna etableringsinsatser, samt vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter.191 Ett sätt att samordna olika aktörers etableringsinsatser kan vara genom en lokal överenskommelse. 5.3.1Civilsamhället sällan med i Arbetsförmedlingens lokala överenskommelser Det civila samhället är sällan med i Arbetsförmedlingens lokala överenskommelser. hade två tredjedelar () av landets kommuner en lokal överenskommelse med Arbetsförmedlingen. I drygt hälften av de tecknade överenskommelserna ingår fler aktörer än kommunen och Arbetsförmedlingen, t.ex. , , och . Ytterligare andra aktörer, som bostadsbolag, ideella organisationer, sfi-anordnare och , förekommer i mer begränsad omfattning. Ideella organisationer fanns endast med i av Arbetsförmedlingens lokala 190Avsnittet baseras på partnerskap-skane/Pages/partnerskap-skane.aspx samt på samtal med företrädare för () och företrädare för Nätverk Social Ekonomi (). 1913 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare.