rir · H2B525 · 2014-12-09 00:00:00 — En undersökning på nationell nivå visar att skolor med högt genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 har mellan 4 och 8 procentenheters större sannolikhet att ta del av Matematiklyftet, karriärsteg och Lärarlyftet II än skolor med lågt genomsnittligt meritvärde. Skillnaderna är mindre när jämförelsen istället sker mot resultat i årskurs 3 och 6. För APL finns inget samband mellan hög måluppfyllelse och deltagande. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET En analys av mönstret inom varje enskild kommun visar att de skolor som deltar i bidragssatsningarna har ett högre genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 än de skolor som inte deltar i en majoritet av kommunerna. Det gäller för såväl karriärsteg som Matematiklyftet och Lärarlyftet II. Detta kan bidra till att de statliga satsningar som syftar till att öka elevernas kunskapsresultat riskerar att befästa de skilda förutsättningar för en likvärdig utbildning som finns mellan olika grupper av huvudmän och skolor. Eftersom de granskade statsbidragen har olika syften skiljer sig även principerna för hur de fördelas åt. APL är det enda av statsbidragen som ingår i granskningen där det sker en översökning, vilket gör att urvalskriterier utöver att uppfylla de formella villkoren behöver tillämpas. APL är också det enda bidrag av dem som ingår i granskningen där skolor med högre måluppfyllelse inte tar del av bidraget i högre grad än skolor med låg måluppfyllelse. Fördelningen av bidraget är jämn mellan skolor med hög respektive låg måluppfyllelse. Lärarlyftet II syftar till att ge behörigheter till lärare som undervisar i ämnen eller årskurser där de saknar behörighet. har angett att det inte går att säga exakt hur många lärare som behöver sådan komplettering av Att den här variabeln inte kan inkluderas i undersökningen skapar en osäkerhet kring resultatet. Lärarlyftet II har präglats av ett lågt deltagande i förhållande till de avsatta resurserna. nyttjades av den del av anslaget som utgör statsbidrag till huvudmän.136 Dessutom rekvirerades bara bidrag för av de lärare som deltog i kurser och . Matematiklyftet skiljer sig från de övriga granskade statsbidragen på så sätt att det finns en uttalad avsikt att alla matematiklärare ska delta . Om den ambitionen uppfylls innebär det att den fördelning som skett kommer att utjämnas som satsningen pågår. Det finns alltså olika grader av osäkerhet förknippade med analysen av respektive bidrags fördelning. Den sammantagna bilden bedöms dock av följa ett så pass tydligt mönster att den är värd att lyftas fram. Skolor med låg måluppfyllelse deltar vid vissa jämförelser i lägre utsträckning än skolor med hög måluppfyllelse, medan det i andra fall inte finns någon tydlig skillnad. Oavsett vilket statsbidrag och vilka typer av resultat som jämförs visar ingen av analyser på att skolor med låg måluppfyllelse generellt tar emot bidrag i högre utsträckning än skolor med högre resultat. 136Cirka en tredjedel av hela anslaget (på ) är avsett att gå till utbetalning av statsbidrag. SPECIALDESTINERADE STATSBIDRAG – ETT SÄTT ATT STYRA MOT EN MER LIKVÄRDIG SKOLA? 6.2Bidragen riktas inte till de skolor som har störst behov Skollagen anger att utbildningen ska vara likvärdig inom vare skolform oavsett var i landet den anordnas.137 I det generella statsbidraget till kommuner finns ett utjämningssystem inbyggt för att offentlig verksamhet ska kunna bedrivas med hög kvalitet trots att kommunernas ekonomiska förutsättningar skiljer sig åt. När det gäller specialdestinerade statsbidrag finns i huvudsak inga ansatser till kompensatorisk fördelning i de förordningar som reglerar bidragen. Ett undantag är de utanförskapsområden som regeringen pekat ut och som tilldelas extra medel för karriärsteg. Den styrning som sker genom specialdestinerade statsbidrag innebär dock en möjlighet att främja likvärdigheten i skolan, förutsatt att satsningarna är ändamålsenligt uppbyggda. 6.2.1Vissa av huvudmännen saknar förutsättningar och drivkrafter att själva fördela bidragen Det är huvudmannen som ansvarar för att söka bidragen och som även beslutar om fördelningen till sina skolenheter. Det innebär att huvudmannen har frihet att fördela specialdestinerade statsbidrag utifrån de behov man ser i olika delar av verksamheten. Men även om möjligheten existerar finns det praktiska skäl till att de specialdestinerade bidragen i praktiken inte alltid används för att förstärka delar av verksamheten där behoven av resurser är större. Huvudmannens storlek är en faktor som har betydelse. En huvudman i en större stad kan förmodas ha en stor spännvidd i sin verksamhet sett till resultat och behov av resurser. Då finns en möjlighet att göra samma typ av prioriteringar kring de specialdestinerade statsbidragen som i verksamheten i stort. En mindre huvudman har däremot inte samma behov och möjligheter. En annan faktor som påverkar bidragens kompensatoriska effekt är att den upplevda nyttan av bidraget inte är tillräcklig i förhållande till den kostnad som uppstår för huvudmannen, och den extra arbetsinsats som krävs. För en bidragssatsning som Lärarlyftet II kan den låga nivån på bidraget göra att huvudmän med små ekonomiska och administrativa resurser väljer att avstå. Konsekvensen blir då att skolor som har stora behov av resurser för till exempel kompetensutveckling ändå blir utan. Även frågan om hur drivande rektorerna är när det gäller att söka bidrag (i samråd med huvudmannen) spelar in, och kan leda till att det i första hand är skolor som redan arbetar effektivt som premieras. 137 1 kap. 9 § skollagen (2010:800). GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 6.2.2 Svårigheter att utforma riktade bidrag Idén om specialdestinerade statsbidrag som i större utsträckning riktas mot behov är inte oproblematisk. En faktor att väga in handlar om den ökade administration som uppstår vid ett komplicerat ansökningsförfarande. Beroende på hur behoven definieras och mäts kan det även uppstå incitamentsproblem. En situation där det upplevs som att dåliga resultat premieras med extra medel från staten kan inte anses vara en effektiv resursanvändning. Därför är det i detta sammanhang viktigt med kriterier som så precist som möjligt fångar upp de aspekter som innebär hinder för en likvärdig skola. Kunskapsresultat är en utgångspunkt, eftersom de trots allt är ett mått på elevernas kunskapsnivå. och Skolinspektionen borde därutöver ha en god bild av hur andra kriterier skulle kunna utformas. Enligt skulle resultaten av myndigheternas insatser kunna användas för att på ett effektivt sätt identifiera var behoven finns. Det bör dock även i fortsättningen finnas en flexibilitet och valfrihet i de statliga insatserna, eftersom huvudmannen har det huvudsakliga ansvaret för att höja kvaliteten i undervisningen. 6.3Regeringen och gör inte tillräckligt för att främja ett deltagande i bidragssatsningarna har fått information från om att vissa typer av huvudmän återkommande är underrepresenterade i de olika satsningarna och är medveten om att det kan vara problematiskt ur ett likvärdighetsperspektiv. Regeringen är också medveten om att såsom vissa bidrag är utformade finns inga starka drivkrafter hos huvudmännen att delta; det gäller till exempel Lärarlyftet II. Regeringen har inte vidtagit några åtgärder för att ytterligare främja deltagandet, men har, exempelvis när det gäller Lärarlyftet II, följt arbete med att motivera fler huvudmän att delta i satsningen. och har dock inte haft någon vetskap om hur bidragen fördelar sig på skolnivå. Att regeringen inte har en sådan kunskap beror på att den ansvariga myndigheten, , inte har analyserat vilka skolor som i praktiken tar del av statsbidragen. har inte heller föreslagit regeringen att myndigheten kan göra en analys av om bidragen skulle kunna användas mer effektivt om de riktades till de huvudmän eller skolor som har ett relativt sett större behov. SPECIALDESTINERADE STATSBIDRAG – ETT SÄTT ATT STYRA MOT EN MER LIKVÄRDIG SKOLA? 6.3.1Utformningen av bidragen försvårar i vissa fall ett deltagande anser att regeringen inför nya satsningar i högre utsträckning än bör analysera hur olika typer av krav kan påverka ett eventuellt deltagande från huvudmännens sida. Det är speciellt viktigt ur ett likvärdighetsperspektiv eftersom kraven kan ha större påverkan på ett eventuellt deltagande för vissa grupper av huvudmän än för andra. Bidragens utformning, exempelvis nivån på bidragen, krav om antal deltagande lärare samt administration, har visat sig påverka om en huvudman väljer att delta eller inte. Lärarlyftet II är ett sådant exempel, där medfinansieringen blir så stor att många huvudmän väljer att inte delta. Det har bland annat bidragit till att en stor del av bidraget inte förbrukas. De diskussioner som detta har föranlett har inte lett till några justeringar i villkoren för bidragen för att stärka drivkraften för huvudmännen att delta, trots att andelen lärare i behov av behörighetsgivande kurser är stor; någon exakt statistik på omfattningen finns dock inte. För huvudmän som har en ansträngd ekonomi kan krav på stor medfinansiering påverka om ett deltagande blir aktuellt eller inte. Specialdestinerade statsbidrag som inte ger full finansiering fungerar som en stimulans för huvudmän och skolor att prioritera områden där staten ser ett behov av utveckling. En grad av medfinansiering i den här typen av satsningar kan till exempel öka chanserna att de processer som initieras i och med bidraget lever kvar på skolan efter att bidraget inte längre betalas ut. Tjänstemän vid har framfört att en hög grad av medfinansiering och minskade drivkrafter att delta från huvudmännens sida inte nödvändigtvis är något negativt eftersom det är frivilligt att delta. finns det en medvetenhet om att det kan vara problematiskt ur ett likvärdighetsperspektiv om det finns en skevhet i deltagandet. vill framhålla att det kan vara till nackdel för de elever som går i skolor som skulle behöva delta i statliga bidragssatsningar och att det är viktigt att ta detta i beaktande vid utformandet av nya satsningar. Inför nya bidragssatsningar inbjuds att ge synpunkter på förslagen till satsningarna men det varierar i vilken grad myndigheten är involverad. Enligt företrädare för skulle myndigheten vilja ha en djupare dialog med om bidragens utformning. I intervjuerna framförs även att bidragen ofta har en hög detaljeringsgrad, vilket gör att har snäva ramar att hålla sig inom. anser dessutom att det finns för många och för små specialdestinerade statsbidrag, och menar bland annat att satsningarna inte kan förväntas ge någon betydande effekt om nivån på det enskilda bidraget är för låg. till regeringen och menar att det är en nackdel att strukturer för nationell utveckling byggs upp på nytt i samband med nya utvecklingsuppdrag. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET efterfrågar mer hållbara strukturer och ett långsiktigt stöd, som skulle kunna ges med större hänsyn till behoven av utvecklingsinsatser hos huvudmännen. anser att det är betydelsefullt att regeringen efterfrågar sakkunskap inför inrättandet av nya bidrag. Det är också viktigt att prioriterar att analysera de olika satsningarna så att myndigheten har en väl underbyggd kunskap om statsbidragens funktionssätt. 6.3.2Skolverket har möjlighet att främja deltagande genom riktade informations- och stödinsatser är styrt av de förordningar som reglerar bidragen och har inte möjlighet att till exempel rikta bidragen till vissa typer av huvudmän. utrymme för att påverka deltagandet i de olika satsningarna är därmed relativt begränsat. har haft möjlighet att genomföra fördjupade analyser av bidragens fördelning och uppmärksamma regeringen på utfallet. Det har dock inte skett. använder sitt informations- och stöduppdrag för att främja deltagande. har dock myndigheten varit restriktivt med att rikta insatser till vissa huvudmän. har i stället valt att gå ut brett med sina insatser till samtliga huvudmän på grund av att det i myndighetens instruktion anges att myndigheten har ett nationellt utvecklingsuppdrag. Enligt finns dock inga motsättningar mellan att ha ett nationellt utvecklingsuppdrag och att rikta statliga insatser utifrån en behovsanalys. Om en sådan analys inte genomförs finns däremot en risk att statliga medel används mindre effektivt. Enligt ledning förs det diskussioner om hur myndigheten kan arbeta med statsbidrag och andra utvecklingsinsatser för att bidra till ökad likvärdighet. har också börjat närma sig tanken på att rikta insatser till huvudmän som till exempel inte deltar i bidragssatsningarna och som bedöms ha behov av dem. Vissa riktade insatser har gjorts i de granskade bidragssatsningarna. I Matematiklyftet har till exempel anordnat konferenser för enskilda huvudmän som myndigheten vet deltar i lägre utsträckning. anser att det är bra att har börjat arbeta mer riktat med sina insatser. Med den information som finns om bidragen kan fortsätta med detta arbete samt utveckla metoderna för att rikta insatserna ytterligare. SPECIALDESTINERADE STATSBIDRAG – ETT SÄTT ATT STYRA MOT EN MER LIKVÄRDIG SKOLA? lämnar två rekommendationer till regeringen och två till Regeringen bör överväga om de specialdestinerade statsbidragen ska utformas och riktas till de skolor och huvudmän som är i större behov av statliga bidrag. Regeringen bör vid utformningen av förordningarna som reglerar de specialdestinerade statsbidragen anpassa villkoren så att de inte missgynnar huvudmän med små administrativa och ekonomiska resurser. bör följa upp och analysera vilka huvudmän och vilka skolor som tar del respektive inte tar del av de specialdestinerade statsbidragen. bör intensifiera arbetet med att rikta stödjande och informerande insatser till huvudmän och skolor som har ett identifierat behov av insatser och som deltar i bidragssatsningarna i lägre utsträckning. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Förordning om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande. Förordning med instruktion för . Förordning om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matematikhandledare. Förordning om statsbidrag för arbetsplatsförlagt lärande i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Förordning om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Förordning om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden. föreskrifter om statsbidrag för matematikhandledare och matematiklärare. om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. föreskrifter om extra statsbidrag till huvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden. Budgetproposition , utgiftsområde 16, bet 2011/12:UbU1, rskr. Budgetproposition , utgiftsområde 16, bet 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104. Budgetproposition , utgiftsområdet 16. 1990/91:18, Om ansvaret för skolan, bet. 1990/91:UbU4, rskr. 1990/91:76. SPECIALDESTINERADE STATSBIDRAG – ETT SÄTT ATT STYRA MOT EN MER LIKVÄRDIG SKOLA? 1993:94/150, Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m., bet. 1993/94:FiU20, rskr. 1993/94:458. 2009/10:165, Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och Trygghet, bet 2009/10UbU21, rskr. 2009/10:370. 2012/13:136, Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m., bet 2012/13:UbU15, rskr 2012/13:266. 2012/13:187, Vissa skolfrågor, bet. 2012/13:UbU6, rskr 2012/13:186. 2013/14:148, Vissa skollagsfrågor, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292. Regeringsbeslut U2011/5531/S, Uppdrag till att svara för Lärarlyftet II. Regeringsbeslut U2011/2229/G, Uppdrag till att stärka undervisningen i matematik, naturvetenskap och teknik. , Staten får inte abdikera, SOU 2014:5. (2014), Fakta om friskolor. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2010), Statliga bidrag till kommunerna – i princip och praktik, (2010:5). Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter. , och (2009), Finansieringsprincipens tillämpning. Rapporter från , 2008/09: RFR11. , (2013), utvecklingsområden . Statistisk uppföljning utifrån 7 indikatorer. (2005), Statens bidrag för att anställa mer personal i skolor och fritidshem, RiR (2005:9). (2011), Lika betyg, lika kunskap? RiR (2011:23). GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET (2012), Kommunalekonomisk utjämning för kommuner – utfall. Skolinspektionen (2010), Rätten till kunskap, kvalitetsgranskning, rapport 2010:14. Skolinspektionen (2011), Arbetsplatsförlagd utbildning i praktiken, kvalitetsgranskning, rapport 2011:2. Skolinspektionen (2013), Olikheterna är för stora – omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan 2013. Skolinspektionen (2014), Kommunernas resursfördelning och arbete mot segregationens negativa effekter i skolväsendet, kvalitetsgranskning, rapport 2014:01. (2006), Vad händer med likvärdigheten i svensk skola? (2008), och statsbidragen. (2011), Resursfördelning till – rektorers perspektiv, rapport 365. (2012), Delredovisning av uppdrag om att svara för utbildning. U2011/4343/S m.fl. (2012), Enskilda huvudmän och marknadens ägarstrukturer. (2012), Likvärdig utbildning i svensk grundskola? , Årsredovisning 2013. (2013), Kommunernas resursfördelning till grundskolor, rapport 391. (2013), Nyttjande av statliga satsningar på skolområdet, internt pm. (2013), lägesbedömning 2013, rapport 387. (2014), Redovisning av uppdrag om hur stor del av undervisningen som bedrivs av behöriga lärare, dnr U2014/2048/GV. (2014), Vem är försteläraren? Statskontoret (2013), Resurserna i skolan, 2013:10. (2012), Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet, promemoria U2012/4904/S. SPECIALDESTINERADE STATSBIDRAG – ETT SÄTT ATT STYRA MOT EN MER LIKVÄRDIG SKOLA? Fler karriärtjänster i utanförskapsområden Tillgänglig: Tillgänglig: snabbfakta–1.120821 Statsbidrag för Lärarlyftet. Tillgänglig: gymnasieutbildning/lararlyftet-tva. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET I granskningen har representanter från tio huvudmän intervjuats. Därutöver har fyra rektorer som arbetat hos någon av huvudmännen intervjuats. Urvalet av huvudmän har skett utifrån principerna att täcka in huvudmän av olika storlek, huvudmän i olika delar i landet, kommunala och enskilda huvudmän, huvudmän som är mottagare av specialdestinerade statsbidrag respektive huvudmän som inte deltar i satsningar samt en spridning avseende måluppfyllelse. Huvudmännen som har intervjuats har representerat utbildningsförvaltningen och inte den politiska nämnden i de fall det rör sig om kommunala huvudmän. Det har varit viktigt att få en spridning bland huvudmännen eftersom faktorer som storlek på huvudmannen, om den är eller enskild och så vidare, i tidigare studier har visat sig spela stor roll för huruvida en huvudman väljer att delta i olika statliga satsningar eller inte. Hos fyra av huvudmännen har haft möjlighet att intervjua en rektor för att även få deras perspektiv och erfarenheter av specialdestinerade statsbidrag. Syftet med intervjuerna har inte varit att generalisera utan att ge en djupare beskrivning av varför huvudmän och skolor väljer att delta i olika bidragssatsningar. Intervjuerna har varit semistrukturerade. Frågorna har behandlat dels de specifika bidragen som ingår i granskningen, dels specialdestinerade statsbidrag generellt. Även frågor om huvudmännens och rektorernas lokala förutsättningar har diskuterats under intervjuerna. SPECIALDESTINERADE STATSBIDRAG – ETT SÄTT ATT STYRA MOT EN MER LIKVÄRDIG SKOLA? Tabell 1 Typer av huvudmän som ingått i intervjustudie Kommun i tätbefolkad region I granskningen har även intervjuat tjänstemän på för att få en bild av regeringens styrning genom specialdestinerade statsbidrag. Även tjänstemän på har intervjuats – dels tjänstemän som jobbar med de granskade statsbidragen, dels tjänstemän på chefs- och ledningsnivå. I ett tidigt skede av granskningen intervjuades även Kommuner och Landsting, , , Skolledarna samt för att få olika aktörers syn på de specialdestinerade statsbidragen. har kartlagt hur deltagandet i de fyra bidragssatsningarna ser ut på skolnivå och satt deltagandet i relation till måluppfyllelse på skolnivå. Syftet med analysen har varit att se om satsningarna hamnar hos de skolor där måluppfyllelsen är lägre och där statsbidragen behövs bäst utifrån bedömningsgrunden om likvärdighet. Analyserna har skett utifrån statistik från (se tabell 2 nedan angående de uppgifter som ingår i undersökningen). GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Tabell 2 Uppgifter som ingår i undersökningen Deltagande i Lärarlyftet II Resultat nationella prov åk 3 Resultat svenska och matematik åk 6 Resultat meritvärde åk 9 Resultat gymnasium per program I granskningen redovisas beskrivande statistik som visar hur deltagande i bidragssatsningarna skiljer sig beroende på huvudmannatyp (eller enskild). I vissa fall redovisas även specifika kommuntyper där deltagandet är ovanligt högt eller lågt. har genomfört regressionsanalyser för att testa sambandet på skolnivå mellan måluppfyllelse och deltagande i bidragssatsningarna. I analysen tas hänsyn till huvudmannatyp och kommuntyp. Utifrån regressionskoefficienterna har sannolikheten för deltagande beräknats för skolor med hög måluppfyllelse (75:e percentilen) respektive låg måluppfyllelse (). Dessa värden jämförs med varandra. För bidraget APL har endast beskrivande statistik tagits fram på nationell nivå eftersom urvalet av skolor blir mindre än för de övriga bidragen. har även undersökt förhållandet på skolnivå mellan deltagande och måluppfyllelse inom varje enskild kommun. För varje kommun har genomsnittliga resultat för de olika betygsnivåerna jämförts mellan skolor som deltar respektive inte deltar i bidragssatsningarna. Slutligen har valt att belysa som ett exempel på hur statsbidragen fördelas på stadsdelsnivå inom en enskild kommun. Även här sker en jämförelse mellan deltagande och måluppfyllelse på skolnivå. 138Endast förstelärare ingår i undersökningen eftersom antalet utsedda lektorer var mycket litet när materialet samlades in. 139Sveriges Kommuner och Landsting står bakom följande kommungruppsindelning (tio kategorier): storstäder, förortskommuner till storstäder, förortskommuner till större städer, glesbygdskommuner, kommuner i glesbefolkad region, kommuner i tätbefolkad region, pendlingskommuner, större städer, turism- och besöksnäringskommuner, varuproducerande kommuner. SPECIALDESTINERADE STATSBIDRAG – ETT SÄTT ATT STYRA MOT EN MER LIKVÄRDIG SKOLA? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET SPECIALDESTINERADE STATSBIDRAG – ETT SÄTT ATT STYRA MOT EN MER LIKVÄRDIG SKOLA? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det SPECIALDESTINERADE STATSBIDRAG – ETT SÄTT ATT STYRA MOT EN MER LIKVÄRDIG SKOLA?