rfr · H10WRFR11 · 2014-01-01 00:00:00 — godkändes flertalet ansökningar som gjordes av institutionerna. Till exempel rekryterar och bioteknik, med inriktning fysikalisk kemi, ofta 6 INTERVJUER MED LÄROSÄTEN Ansökningar från postdoktorer inom detta område har beviljats. Däremot har andra områden fått avslag. Följden blev att institutionerna inte förstod gränserna, dvs. på vilka grunder som avslog eller beviljade ansökningar. Denna osäkerhet kvarstår än . valde att lägga tid på att överklaga beslut då det avsåg en forskarassistenttjänst.184 beviljades andra ansökningar som avsåg postdoktorala anställningar. I sitt yttrande till FR ansåg att överklagandet skulle avslås.185 gjorde ingen annan bedömning än nämnden och betonade att avgränsningen ska göras utifrån högt ställda kompetenskrav. menade att det inte framgick av ansökan att det hade förelegat betydande svårigheter att inom landet rekrytera en person med önskvärd inriktning och erforderlig kompetens. Det är inte ett tillräckligt skäl att en utländsk sökande anses vara mest meriterad för en anställning. FR avslog överklagan och argumenterade på ett likartat sätt som Skatteverket.186 Bland de undersökta fallen förekom två fall där respektive överklagade FR:s dom om att inte bevilja skattelättnader till forskare med motiveringen att rekryteringssvårigheter inom landet inte hade förlegat. I båda fallen biföll KR överklagandena och forskarna beviljades skattelättnader.187 och högskolor upplever att relativt ofta har avslagit ansökningar om skattelättnad då den sökande stadigvarande har vistats i inom den femårsgräns som föregått den aktuella anställningen och att den sökande inte har ansetts uppfylla kompetenskraven för att beviljas skattelättnader. FR avslog tekniska högskolas överklaganden vid två av de genomgångna fallen. I båda fallen ansågs forskarna inte nå upp till de krav på specialisering och kvalificerad forskning som ställs för att de skulle kunna medges skattelättnader.188 Enligt är bedömningen av ansökningar om skattelättnader för forskare relativt entydig. För att bevilja en ansökan ska den sökande i princip ha en doktorsexamen samt efterföljande fördjupningskompetens som forskare. Uppfylls dessa kriterier bifalls en ansökan. Vid bedömningen av en ansökan tillmäts alla ämnen och forskningsinriktningar samma tyngd. Det har heller ingen betydelse från vilket lärosäte den sökande har erhållit sin doktorsexamen. Det väsentliga är att förutom en erlagd doktorsexamen ska den sökande har ytterligare forskningsmeritering. medger att trots att relativt entydiga 184En forskarassistenttjänst är en meriteringsbefattning som ses som en förberedelse för en högre akademisk befattning inom högskolevärlden eller en högre forskningsbefattning inom näringslivet. En forskarassistent ska helst skaffa sig tillräcklig meritering för att kunna uppnå docentkompetens . Postdoktoral vistelse vid annat universitet eller institut ses som en merit vid tillsättning av forskarassistenttjänst. Tillsättning av en forskarassistent görs alltid av minst en sakkunnig som granskar den sökandes samtliga meriter, såväl vetenskapliga som pedagogiska. 185Skatteverkets yttrande rörande Förvaltningsrätten i mål nr 26957-12. 186Förvaltningsrätten i , mål nr 26957-12. 187Se fallen 1.51 och 1.59. 188Se fallen 1.64 och 1.65. 6 INTERVJUER MED LÄROSÄTEN kriterier har utvecklats för att bedöma forskaransökningar så kvarstår emellertid det faktum att prövningen delvis är en subjektiv process i frånvaron av objektiva rekvisit.189 När en tjänst har utlysts gör nämnden ibland kontroller för att verifiera universitetens bedömning av de sökandes kompetens. I princip gäller att i de fall en utländsk sökande har erbjudits en tjänst har vederbörande generellt sätt bättre meriter än svenska sökande. Enligt genererar kravet att det ska föreligga betydande svårigheter att rekrytera inom landet inga problem när nämnden fattar beslut i ett ärende. Tillämpningen av detta krav har gjorts alltsedan det infördes möjlighet för skattelättnader för utländska forskare i samband med tillfälliga tjänster inom forskning och utveckling i IL . Nämnden säger att man inte har någon anledning att ifrågasätta den bedömning som ett universitet eller högskola gör i samband med en rekrytering, dock kvarstår det faktum att ibland väljer att överklaga ett beslut med motiveringen att den sökande inte har kunnat påvisa att detta krav har varit uppfyllt.190 6.4 Universitetens och högskolornas erfarenheter av de utvidgade expertskattereglerna Sedan de utvidgade expertskattereglerna infördes, uppger de intervjuade lärosätena, har åtta personer totalt sett beviljats skattelättnader med hänvisning till att de har en månadslön som överstiger den fastställda beloppsgränsen. Lärosätena anser att den fastställda beloppsgränsen på två prisbasbelopp i princip inte är tillämplig för deras verksamhet. () säger att i realiteten är det i bästa fall enstaka forskare som har en månadsersättning som överstiger två prisbasbelopp. Detta innebär, enligt deras egen utsago, att de utvidgade expertskattereglerna inte har haft något reellt genomslag i form av en ökad förutsebarhet vid ansökningen om skattelättnader för utländska forskare. SUHF menar att ändringen av expertskatten i huvudsak var riktad till näringslivet och att en konsekvensanalys borde ha gjorts innan nivån på inkomstgränsen beslutades, samt att nivån borde ha satts med hänsyn tagen till löneläget inom sektorn. Denna bild bekräftas också av de löner som utbetalas för olika slags forskare som är verksamma vid lärosätena. Snittlönen för en preklinisk professor vid ligger på ca , medan en klinisk professor i genomsnitt har i ersättning från och därutöver 30 000 och från . Månadslönen för en postdoktoral forskare kan variera kraftigt och ligger mellan . Lönenivån vid varierar för forskare beroende på ämne, erfarenhet och ålder. Lönen för en postdoktoral medarbe- 189Forskarskattenämnden, intervju, . 6 INTERVJUER MED LÄROSÄTEN tare ligger väsentligt lägre, ca 20 000 och . Enligt torde det inte heller bli aktuellt att anställa någon utländsk forskare enligt lönerekvisitregeln. uppger att medellönen för en forskare varierar . Enligt uppbär en professor vanligtvis en månadslön på . Den högsta forskarlönen är ca , medan den genomsnittliga månadslönen för en kompetent forskare ligger betydligt lägre, vanligtvis i spannet . Följaktligen har universitet inte heller ansökt om skattelättnader enligt de utvidgade reglerna sedan de trädde i kraft. uppger ungefär motsvarande lönespann och nämner att en forskarassistent har . Flera lärosäten uppger att har gynnsammare expertskatteregler för forskare. menar att beloppsgränsen är satt på en alltför hög nivå, inte minst eftersom i hög utsträckning konkurrerar med om internationellt efterfrågade forskare; regler är det svårt att konkurrera med. Forskare når ej upp till kraven Lärosätena uppger, som ovan nämndes, att det sannolikt ansöks om skattelättnader för alltför få forskare sett i relation till det antal som kommer till . Detta beror dels på att universiteten och högskolorna inte i tillräckligt hög utsträckning har prioriterat, informerat och spritt information om reglernas förekomst, dels på att de nuvarande reglerna uppvisar vissa brister som har gjort att man inte alltid har valt att ansöka om skattelättnader. , vilket är en del av personalavdelningen, bildades i syfte att centralisera och effektivisera rekryteringsförfarandet av utländska personer. Centret fungerar som ett stöd till organisationen och den enskilda individen vid alla möjliga frågor som kan uppstå i samband med att han eller hon flyttar till . Ingen information om möjligheten att ansöka om expertskatt har gått ut från centralt håll till skolorna eller institutionerna. KTH uppger emellertid att man har börjat fundera på möjligheten att skapa rutiner där kännedom om möjligheten att ansöka om skattelättnader per automatik ska beaktas i samband med anställningen av utländska forskare. För att använda expertskatten som ett rekryteringsargument krävs det, enligt t.ex. och , tydligare och enklare regler. Enklare regler skulle enligt lärosätena innebära att det vore värt att investera tid och resurser på att styra upp på vilket sätt institutionerna ska gå till väga när en utländsk forskare anställs. Lärosätena framhåller följande problemområden när det gäller expertskattereglerna. 6 INTERVJUER MED LÄROSÄTEN Ett sätt att minska den osäkerhet som råder om bedömningsgrunder vore enligt flera lärosäten att förändra regelverket i dansk riktning, dvs. det borde vara tillräckligt att kvalificeras för skattelättnader om den sökande uppfyller definition som forskare. Lärosätena framhåller också att de enskilda institutionerna enligt dansk modell borde vara den instans som prövar och bedömer forskarnas kompetens i förhållande till de krav som ställs för att beviljas skattelättnader. Enligt är rekryteringsprocessen mer centraliserad i . Detta innebär i praktiken att alla praktiska frågor som rör en anställning hanteras centralt. Ansökan om skattelättnader kan då bli en av flera andra kontrollpunkter i samband med en anställning av en utländsk forskare. och anser att det inte finns någon uppenbar risk för att ett sådant system skulle missbrukas då beslut om anställningar baseras på en objektiv bedömning av de sökandes kompetens och meriter genom en s.k. sakkunnighetsprövning. Detta säkerställer att den mest kompetenta och meriterade personen, oavsett nationalitet, erbjuds en utlyst tjänst. har en delvis annan uppfattning och menar att det knappast går att argumentera att en forskare som relativt har erhållit sin doktorsexamen skulle vara expert inom sitt ämnesområde. Detta talar för att svensk praxis, dvs. att en forskare ska ha en doktorsexamen samt ha bedrivit studier i ytterligare , är rimlig. Fördelen med de danska reglerna, enligt universitet, är emellertid att lärosätena kan knyta upp nyblivna doktorer som därefter kan tillskansa sig expertkunskaper. Detta skapar på ett mervärde för forskarna, institutionen och det universitet där de är verksamma samt i förlängningen för som kan öka sin konkurrenskraft inom olika ämnesområden i förhållande till andra länder. betonar att man i hög utsträckning konkurrerar med danska universitet och att skillnader mellan de danska och de svenska reglerna därmed får stor betydelse. kommer expertskattens betydelse sannolikt att öka , delvis som en följd av uppbyggnaden av materialforskningslaboratorierna European Spallation Source (ESS) och . Det finns ett behov av att attrahera kompetent arbetskraft också till andra forskningsgrupper och forskningscentrum. Förutom att det generellt sett är enklare att beviljas skattelättnader i än i anser att skattelättnaderna borde kunna medges för än nuvarande . Det är enligt de danska reglerna möjligt att medges skattelättnad under som längst . Denna skillnad kan i slutänden betyda att en forskare väljer att arbeta i i stället för i . Beloppsgränsen är enligt och satt på en alltför hög nivå, inte minst eftersom de i hög utsträckning konkurrerar med om internationellt efterfrågade forskare. menar att det vore önskvärt att sänka beloppsgränsen för att beviljas skatte- 6 INTERVJUER MED LÄROSÄTEN lättnad till i månadslön, dvs. ca 1,5 prisbasbelopp. Detta skulle innebära att uppskattningsvis två till fler forskare skulle komma i fråga för skattelättnader. kommer aldrig att kunna konkurrera om de högsta lönerna med andra länder, t.ex. och , men en sänkning av beloppsgränsen skulle bidra till att förbättra attraktionskraften hos svenska universitet. Fördelen med en sådan förändring vore att institutionen med säkerhet skulle veta att en person skulle vara kvalificerad för en expertskatt. Lönesektionen saknar kunskap om meriteringsgraden, men det skulle vara enkelt att påminna institutionen om att ansöka om expertskatt när det görs en nyanställning som ligger över lönegränsen. å andra sidan anser att en sänkt beloppsgräns skulle kunna skapa problem då det skulle innebära en risk för löneglidning, dvs. institutionerna skulle höja lönen för att därigenom per automatik kunna ansöka om skattelättnader enligt de förenklade reglerna. säger att skillnader i lönesättning kan motiveras med skillnader i ansvar, arbetsuppgifternas svårighetsgrad samt de anställdas skicklighet och resultat relaterat till de krav och det ansvar som arbetsuppgifterna ställer. Även om en viss lönedifferentiering förekommer är i realiteten löneskillnaderna mellan kompetenta forskare relativt små. Kravet på rekryteringssvårigheter inom landet skapar problem Kravet på att det ska föreligga betydande svårigheter att rekrytera motsvarande kompetens inom landet skapar en onödig osäkerhet. betonar att flertalet anställningar alltid baseras på en oberoende granskning av de sökandes meriter och kompetenser. Vid de tillfällen en utländsk sökande bedöms vara mest kvalificerad för en tjänst erbjuds han eller hon tjänsten i fråga trots att det finns nästan lika kvalificerade inhemska sökande. argumenterar vid ansökningstillfället till att kriteriet är uppfyllt, men det kvarstår en osäkerhet hur nämnden och ser på frågan. menar att kravet motverkar det ursprungliga syftet med lagstiftningen, nämligen att förbättra internationella konkurrenskraft. Femårsgränsen kan innebära problem och högskolor menar att kravet på att en person inte får anses ha bott eller stadigvarande vistats i under de fem kalenderår som föregått det år som arbetet påbörjas har skapat problem. Internationell rörlighet premieras för forskare och det är ibland ett krav att man ska vistas utomlands under sin doktorsutbildning. En forskare som inom ramen för sina doktorsstudier vistas i önskar kanske återkomma i samband med sina postdoktorala studier, dock kan han eller hon inte då medges skattelättnader på grund av den tidigare vistelsen i . De nuvarande reglerna är, enligt lärosätena, inte anpassade för forskares arbetsvillkor och internationella rörlighet. betonar att det är vanligt att en forskare t.ex. föreläser och deltar i mindre projekt. 6 INTERVJUER MED LÄROSÄTEN att universitet inte kan ansöka om skattelättnader för en forskare som därefter anställs trots att omfattningen av det tidigare arbetet har varit relativt begränsat. menar att villkoren borde förändras, t.ex. genom att låta det vara möjligt för forskare att ansöka om skattelättnader utifall deras tidigare vistelse var i samband med forskarutbildningen eller om vistelsen finansierades genom stipendier. Tremånadersgränsen kan innebära problem Ett annat problem rör tremånadersgränsen för att lämna in en ansökan till . Den bestämda tidsgränsen upplevs av flertalet lärosäten som alltför knapp. Det förekommer att tidsbrist uppstår med anledning av all annan administration som uppkommer när en utländsk person flyttar till . menar att de enskilda institutionerna, vilka sköter all administration i samband med ansökan, ibland inte är fullt medvetna om de formella krav som gäller för ansökan om skattelättnader. Det är relativt vanligt att institutioner har gästforskare. En gästforskare får enligt regler vistas i utan att ha uppehållstillstånd. Om institutionen efter de tre inledande månaderna vill förlänga alternativt tillsvidareanställa en forskare är det emellertid enligt nuvarande bestämmelser inte längre möjligt att ansöka om skattelättnader. Tidsrymden för att ansöka om skattelättnader borde enligt av den anledningen förlängas till t.ex. . Ett annat problem med de nuvarande reglerna är avsiktsrekvisitet med vistelsen i . Flera lärosäten säger att det har förekommit frågor vid anställningstillfället huruvida den sökande kommer att bli återbetalningsskyldig om vistelsen i kommer att bli längre än . Det råder enligt en osäkerhet om innebörden av dess betydelse. Det finns därmed en risk att institutioner inte ansöker om skattelättnader då deras avsikt med att anställa en person är att han eller hon förhoppningsvis ska vistas permanent i . ställer sig frågande till att kravet att vistelsen inte får överstiga finns då personerna enligt svensk arbetsrätt erhåller en tillsvidareanställning. Vad gäller ansökningsprocessen menar KTH att det vore önskvärt att det fanns tydligare riktlinjer i form av en ansökningsmall som tydligt anger vilket material som ska bifogas en ansökan. Det är svårt att veta om det inskickade materialet är tillräckligt. Därutöver efterfrågas en enklare informationsfolder på engelska om de svenska skattereglerna. 7 Intervjuer med fotbolls- och ishockeyklubbar 7.1 Nya personkategorier kan ansöka om skattelättnad Det föregående kapitlet indikerar att tillämpningen av de gamla expertskattereglerna var relativt restriktiva. Detta bidrog till att skapa den brist på förutsebarhet som var en anledning till att lönerekvisitet infördes. I och med införandet av rekvisitet förväntades att nya personkategorier, t.ex. datatekniker och anställda inom den finansiella sektorn, skulle kunna medges skattelättnad i ökad omfattning. Andra kategorier där den nya regeln förväntades få stor betydelse var idrottsmän och tränare. Det antogs med beaktande av de lönenivåer som förekommer för utländska fotbollsspelare i Allsvenskan och möjligen i Superettan samt för utländska ishockeyspelare i SHL att flertalet spelarimporter skulle komma att medges skattelättnad, detta inte minst beroende på att klubbarna normalt sett också tillhandahåller annan ersättning i form av bostad och bil.191 Nedan redovisas förekomsten av skattelättnader och de erfarenheter som svenska elitklubbar i fotboll och ishockey har av de utvidgade expertskattereglerna.192 7.2 Förekomsten av expertskattelättnader inom fotboll och ishockey Den utvidgade expertskatten har uppmärksammats av t.ex. som bl.a. arbetar med att främja och administrera fotbollen i landet. Förbundet informerar om de finansiella effekterna av den utvidgade expertskatten.193 Den olösta frågan är vilket genomslag de förändrade expertskattebestämmelse har haft för klubbarna vid rekryteringen av utländska spelare. (2012). 192Underlaget och slutsatserna baseras på intervjuer med följande fotbollsklubbar: AIK, intervju, , , telefonintervju, , , intervju, , , intervju, , , telefonintervju, , , intervju, , , telefonintervju, och , telefonintervju, , samt ishockeyklubbar: , telefonintervju, , , e-mejl, , , e-mejl, , , telefonintervju, , , telefonintervju, , , telefonintervju, , Hockey, telefonintervju, , Hockey, telefonintervju, 2013- 11-20, Lakers, telefonintervju, , , telefonintervju, . 193Förbundet exemplifierar effekterna av de förändrade reglerna med att en utländsk spelare med en månadslön på får ut, räknat skatter och avgifter, netto mer medan klubben får betala drygt mindre i arbetsgivaravgifter. 2013/14:RFR11 7 INTERVJUER MED FOTBOLLS- OCH ISHOCKEYKLUBBAR Av tabellen nedan framgår att ett mycket begränsat antal spelare och tränare inom fotbollen har beviljats skattelättnader sedan de utvidgade bestämmelserna trädde i kraft . Totalt sett har tio personer beviljats skattelättnader i sex av de åtta intervjuade klubbarna. Tabell 12 Utländska spelare och tränare inom fotbollen med skattelättnader * * Inga spelare eller ledare i och har beviljats skattelättnader. Källa: Egen bearbetning. Flera föreningar, t.ex. , och , betonar att rekryteringen av spelaren eller tränaren möjliggjordes av de utvidgade expertskattereglerna. AIK uppger att det inte hade varit möjligt att tillgodose spelarens lönekrav utan möjligheten att ansöka om skattelättnader. Vid den aktuella tidpunkten förhandlade spelaren med klubbar från andra europeiska ligor, t.ex. och . bedömer att man kan vara med och konkurrera om kvalitetsspelare med klubbar från t.ex. och . är den klubb som har ansökt om och beviljats expertskatt för flest personer. Av de tre personerna är emellertid endast en fortfarande verksam i klubben. Förutom de två spelare som har beviljats skattelättnader för ansökte klubben också om skattelättnad för en utländsk tränare enligt de gamla bestämmelserna. Klubben bedömde att hans högre tränarutbildning skulle kvalificera honom för skattelättnader då få svenska tränare hade genomgått motsvarande utbildning vid den aktuella tidpunkten. I sin ansökan argumenterade klubben att tränaren borde beviljas skattelättnader som expert och att det förelåg svårigheter att rekrytera personer med motsvarande kompetens inom . avslog emellertid ansökan med motiveringen att han inte kunde anses vara expert enligt IL:s kriterier. I två av de intervjuade klubbarna, och , har inga skattelättnader för spelare eller tränare beviljats. uppger att man inte har eller har haft någon utländsk spelare med en bruttoersättning som överstiger beloppsgränsen på två prisbasbelopp . Klubbens policy är framför allt att ta in unga lovande svenska och utländska spelare och att 7 INTERVJUER MED FOTBOLLS- OCH ISHOCKEYKLUBBAR 2013/14:RFR11 Lönenivåerna för dessa utländska spelare ligger vanligtvis väsentligt under den fastlagda beloppsgränsen. lånade en spelare av en akademi med en option att köpa loss honom för ett fastställt pris. Klubben valde att utnyttja köpoptionen och ansökte i samband med detta om skattelättnader hos . Spelaren hade en månadslön som översteg beloppsgränsen, men avslog ansökan med motiveringen att han vistades stadigvarande i och att ansökan inte hade inkommit till nämnden inom den fastställda tidsfristen, dvs. nämnden ska ha ansökan tillhanda senast efter det att arbetstagaren påbörjat arbetet i . Fotbollsklubbarna uppger att antalet spelare med utländsk bakgrund inte har förändrats nämnvärt efter . Flera klubbar, däribland , betonar att fokus i första hand ligger på att rekrytera spelare från närområdet då det stärker klubbens lokala och regionala förankring som risken för anpassningsproblem minskar. Det är enligt viktigt för en klubbs identitet och profilering att ta fram egna spelare. Av den anledningen är det vanligtvis alltför kostsamt att rekrytera en svensk kvalitetsspelare från en annan allsvensk klubb då de på grund av sin nationalitet betingar ett överpris. För en given kvalitet är det därför vanligtvis billigare att rekrytera en utländsk spelare än en svensk spelare. Rekryteringen av utländska spelare är därför inte en medveten klubbstrategi utan snarare en nödvändighet för en bibehållen konkurrenskraft. Den stora skillnaden jämfört med tidigare är inte att fler utländska spelare värvas till Allsvenskan utan i stället att kvalitativt sett bättre spelare kommer till . menar att en troligare utveckling är att det sker en större internationalisering på tränarsidan där svenska klubbar har varit relativt dåliga på att ta in utländsk tränarkompetens. Tabell 13 Utländska ishockeyspelare med skattelättnader säsongen 2013/14* 7 INTERVJUER MED FOTBOLLS- OCH ISHOCKEYKLUBBAR *Inga spelare har bevljats skattelättnader i , och säsongen 2013/14. **Spelaren kom till Hockey säsongen 2012/13, men bytte klubb till fr.o.m. 2013-10-31. Källa: Egen bearbetning. Stora skillnader kan observeras mellan de intervjuade ishockeyklubbarna när det gäller utnyttjandet av expertskattereglerna. Totalt sett har 23 spelare beviljats skattelättnader i 7 av de 10 intervjuade klubbarna säsongen 2013/14. Av tabellen ovan framgår att majoriteten av de utländska spelarna är antingen amerikaner eller kanadensare. Detta beror på att 2013/14 avskaffade den s.k. importregeln, vilken innebar att det endast var tillåtet att ha två icke EU-spelare per lag. Ändringen i kombination med de utvidgade expertskattereglerna innebär att det blir mer attraktivt att rekrytera nordamerikanska spelare. Den klubb som har beviljats skattelättnader för flest spelare är Hockey, nämligen 7 stycken. är antalet 6 då en spelare bytte klubb i SHL i början av säsongen. Två andra klubbar, Lakers och , har vardera 4 spelare med skattelättnader i trupperna.