rfr · H10WRFR14 · 2014-04-10 00:00:00 — Ofta är () undersökningar av levnadsförhållanden () en utgångspunkt då det är en stor undersökning med ett representativt urval.33 Enligt senast redovisade resultat i beräknas antalet personer som är eller äldre och som har någon form av funktionsnedsättning till ca 2,5 miljoner eller av befolkningen. Antalet personer med minst två funktionsnedsättningar beräknas till 824 i samma åldersgrupp. Antalet personer med funktionsnedsättning i olika grupper framgår av följande sammanställning. 32Med totalkonversation är det möjligt att använda tal, skriven text och teckenspråk . 33Hur är läget 2013? Tabell 1 Skattat antal och andel personer med funktionsnedsättning 16+ av befolkningen samt andelen kvinnor och män (2010-2011). Andel (%) av Andel (%) Andel (%) Hög grad av nedsatt rörel- och/eller allergi Källa: SCB, Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC). I andra undersökningar, t.ex. Nationella folkhälsoenkäten och SCB:s och Arbetsförmedlingens undersökning Förutsättningar i arbetslivet, varierar andelen personer med funktionsnedsättning med mellan 22 och 26 procent.34 2.5 Internationella konventioner m.m. 2.5.1 Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning initierade ett arbete inom FN för att få till stånd internationella regler om rätt till delaktighet och jämlikhet för människor med funktionsnedsättning. Arbetet utmynnade i 22 standardregler för att säkerställa att människor med funktionsnedsättning har samma rättigheter och skyldigheter som andra medborgare i samhället. Reglerna antogs av 1993. Standardreglerna uttrycker tydliga principiella ståndpunkter när det gäller rättigheter, möjligheter och ansvar på olika samhällsområden. De ger också konkreta förslag om hur ett land kan undanröja hinder för människor med funktionsnedsättning och skapa ett tillgängligt samhälle. Tanken är att länderna på olika sätt ska ta ansvar för att reglerna tillämpas och arbeta för principerna om full delaktighet och jämlikhet.35 beslutade att skulle tillträda FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.36 Konventionens syfte är 34Hur är läget 2013? 35FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (Ds 2008:23). 2008/09:28, bet. 2008/09SoU3, rskr. 2008/09:38. att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att ta del av sina mänskliga rättigheter. Konventionen, som trädde i kraft , utgår från grundläggande principer som jämlikhet och icke-diskriminering.37 godkände också att ansluter sig till det frivilliga protokollet till konventionen som innebär att den som upplever sina rättigheter kränkta kan klaga till en övervakningskommitté. Artikel 30 i konventionen behandlar deltagande i kulturliv, rekreation, fritidsverksamhet och idrott. Enligt artikeln erkänner konventionsstaterna rätten för personer med funktionsnedsättning att på lika villkor som andra delta i kulturlivet. De ska också vidta alla ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning a)bereds tillgång till kulturella produkter i tillgänglig form b)bereds tillgång till tv-program, film, teater och annan kulturell verksamhet i tillgänglig form c)bereds tillträde till platser för kulturella föreställningar eller tjänster, såsom teatrar, museer, biografer, bibliotek och turistservice och så långt som möjligt till minnesmärken och platser av nationell kulturell betydelse. Konventionsstaterna ska vidare vidta ändamålsenliga åtgärder för att personer med funktionsnedsättning ska få möjlighet att utveckla och använda sin kreativa, artistiska och intellektuella förmåga, inte endast i eget intresse utan även för samhällets berikande. Dessutom ska konventionsstaterna i enlighet med internationell rätt vidta åtgärder för att säkerställa att lagar till skydd för immateriella rättigheter inte utgör ett oskäligt eller diskriminerande hinder för tillgång till kulturella produkter för personer med funktionsnedsättning. I artikeln fastställs även att personer med funktionsnedsättning ska ha rätt på lika villkor som andra till erkännande av och stöd för sin särskilda kulturella och språkliga identitet, däribland teckenspråk och dövas kultur. I enlighet med konventionens artikel 35 lämnade regeringen en första rapport till för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (with Disabilities, CRPD).38 Syftet med rapporten var att beskriva hur mänskliga rättigheter främjas och skyddas i med fokus på personer med funktionsnedsättning. I rapporten redogörs för åtgärder som har vidtagits och för de utmaningar som har identifierats i regeringens genomgång för att klargöra hur svensk lagstiftning och övriga förhållanden i ställer sig till konventionen. Om deltagande i kulturlivet m.m. (artikel 30) sägs i rapporten att kulturen ska vara tillgänglig för alla – i form av bildningsarbete, möjligheter till eget skapande och möjligheter att ta del av professionellt konst- 37Konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (SÖ 2008:26). 38Sveriges första rapport till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, 2011. 2 UTGÅNGSPUNKTER 2013/14:RFR14 Ett funktionshindersperspektiv ska därför beaktas i alla regeringsinitiativ på kulturområdet. De övergripande målen inom kultur, medier och idrott är att förbättra möjligheten för personer med funktionsnedsättning att delta i kultur- och idrottslivet. Funktionshindersperspektivet ska vara integrerat i den ordinarie bidragsgivningen inom kulturområdet och idrottsområdet. Medietjänster och film ska i högre utsträckning utformas på ett sätt som gör dem tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Därefter redovisas olika exempel på regeringens insatser inom kultur- och medieområdena under det förra decenniet. Funktionshindersrörelsen lämnade en alternativ rapport till för rättigheter för personer med funktionsnedsättning.39 Syftet med rapporten var att komplettera regeringens rapport och ge kommittén en heltäckande bild över hur lever upp till konventionen. Alternativrapporten innehåller funktionshindersrörelsens rekommendationer på hur situationen kan förbättras. Beträffande artikel 30 om deltagande i kulturliv m.m. rekommenderade funktionshindersrörelsen den svenska staten att –öka tillgången till TV-program, film, teater och annan kulturell verksamhet i tillgänglig form (textning, frånvaro av störande bakgrundsljud) och tolkning (skrivtolkning och teckenspråkstolkning) –ta fram tydligare riktlinjer för hur kulturinstitutioner kan göras tillgängliga för en mångfald av människor med funktionsnedsättning –se till att underlåtenhet att vidta åtgärder för tillgänglighet lagstadgas som diskriminering. Vid sin tionde session beslutade för rättigheter för personer med funktionsnedsättning om ett antal frågor med anledning av regeringens rapport från 2011.40 Regeringen lämnade ett svar den 16 december 2013.41 Varken kommitténs frågor eller regeringens svar berör artikel 30 eller kulturfrågor i någon nämnvärd omfattning. Den enda kulturaspekten som tas upp är kulturarvslyftet som anges som ett exempel på anställningsåtgärder. I sammanhanget kan nämnas att sekretariat har gett ut en handbok om konventionen för parlamentariker.42 är resultatet av ett samarbete mellan FN:s avdelning för ekonomiska och sociala frågor (Undesa), FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) och Interparlamentariska unionen (IPU). I handboken anförs inledningsvis att parlamentariker har en nyckelroll när det gäller att främja och skydda mänskliga rättigheter. syftar till att stödja parlamentariker och andra i 39Svenska funktionshindersrörelsens alternativrapport till för rättigheter för personer med funktionsnedsättning, Handikappförbunden . 40List of issues in relation to the initial report of , adopted by the Committee at its tenth session, (CRPD/C/SWE/Q/1). 41Written replies by the government of to the list of issues(CRPD/C/SWE/E/Q1) in relation to the initial report of , adopted by the Committee at its tenth session (). 42Handbook for Parliamentarians on the Convention on the Rights of Persons with Disabilities Sekretariatet är placerat inom FN:s avdelning för sociala och ekonomiska frågor, Undesa. arbetet med att förverkliga konventionen så att personer med funktionsnedsättning kan gå från utanförskap till jämlikhet.43 2.5.2 och direktiv samt handlingsplan Som en följd av att EU har ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har antagit en funktionshindersstrategi för perioden –2020. Strategin ska vara ett led i arbetet att leva upp till konventionen och syftar till att undanröja hinder som begränsar tillgängligheten.44 Cirka 80 miljoner människor inom EU beräknas ha någon form av funktionsnedsättning. Strategin har följande mål : –Alla ska få tillgång till bra utbildning. –Europeiska plattformen mot fattigdom ska särskilt hjälpa personer med funktionsnedsättning. Plattformen är ett expertforum för att utbyta erfarenheter och goda lösningar. –Intyg om funktionsnedsättning bör kunna erkännas i hela EU så att alla kan bo, arbeta och resa i EU på lika villkor. –Det ska finnas tillgänglighetsnormer för vallokaler och kampanjmaterial. –och program för kandidatländerna ska främja rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. Enligt representant vid EU:s institutioner planerar EU- kommissionen att lägga fram ett direktivförslag om ökad tillgänglighet till varor och tjänster på den inre marknaden för personer med funktionsnedsättning. Bakgrunden är bristen på tillgängliga varor och tjänster vilket medför att personer med funktionsnedsättning hindras att delta ekonomiskt, socialt och politiskt i samhällslivet. arbetar –2015 med en handlingsplan för att främja rättigheter och full delaktighet i samhället för personer med funktionsnedsättning.45 I planen ingår 15 handlingslinjer varav en handlar om delaktighet i kulturlivet. Bestämmelser om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som även har implikationer för kultursektorn finns bl.a. i socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindra- 43 finns tillgänglig i elektronisk form på följande länk: . 44 Europeiska kommissionen, 2010. 45 , 2008: &BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383. 2 UTGÅNGSPUNKTER 2013/14:RFR14 de, förkortad LSS, (2010:900), förkortad PBL, och förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken46. I 1 kap. 1 § socialtjänstlagens anförs att samhällets socialtjänst ska på demokratins och solidaritetens grund främja människornas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. ska vidare med hänsyn till människans ansvar för sin och andras sociala situation inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Verksamheten ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. LSS är en rättighetslag och utgör ett komplement till socialtjänstlagen. Den reglerar rätten till ett antal insatser för personer med t.ex. utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd, eller personer med vissa hjärnskador eller andra stora och varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen (1 §). Verksamhet som bedrivs enligt LSS ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för de personer som omfattas av lagen. Målet ska vara att den enskilde får möjlighet att leva som andra (5 §). I LSS föreskrivs vidare att i insatserna bostad med särskild service för barn och ungdomar samt bostad med särskild service för vuxna ingår också fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter (9e §). Enligt lagen hör det t.ex. till kommunernas uppgifter att verka för att det allmänna fritids- och kulturutbudet blir tillgängligt för personer som omfattas av LSS (15 §). Enligt förordningen om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken ska myndigheter under regeringen utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderspolitiska målen och verka för att personer med funktionsnedsättning ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. Med vägledning av på området47 ska myndigheterna särskilt verka för att deras lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. I detta arbete ska myndigheterna genomföra inventeringar och utarbeta handlingsplaner och vid behov samråda med Handisam. I PBL finns regler om enkelt avhjälpta hinder som har stor betydelse för personer med funktionsnedsättning.48 har tagit fram tillämpningsföreskrifter för dessa regler.49 Enligt bestämmelserna i ska enkelt avhjälpta hinder åtgärdas i befintliga byggnader som innehåller lokaler dit allmänheten har tillträde (publika lokaler) och på befintliga allmänna platser, t.ex. bibliotek, teatrar, biografer och samlingslokaler. En allmän plats är en gata, en väg, en park, ett torg eller ett annat område som enligt detaljplan är avsett för ett gemensamt behov. Ansvarig för att avhjälpa hinder är den som rättsligt råder 46Enligt uppgift från kommer förordningen att ändras och begreppet handikappolitiken ersätts med funktionshinderspolitiken. 47Enligt kommer hänvisningen till att ersättas med en hänvisning till den aktuella . 488 kap. 2 § andra stycket och 12 § andra stycket PBL. 49BFS 2013:9, HIN 3. över hindret och att det åtgärdas. I de flesta fall är det byggnadens ägare men det kan även vara en verksamhetsutövare som hyr en lokal. Med enkelt avhjälpta hinder menas att de ska vara rimliga att avhjälpa med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna. Det handlar om olika typer av brister i den fysiska miljön, och föreskrifter anger vad reglerna omfattar: mindre nivåskillnader, tunga dörrar, kontrastmarkeringar, varningsmarkeringar, skyltning, belysning, balansstöd (ledstänger), ljudmiljö och fast inredning (gäller för publika lokaler), parkeringsplatser för handikappfordon och lekplatser (gäller för allmän plats). Det är kommunernas uppgift att övervaka att reglerna följs, och byggnadsnämnderna kan besluta om sanktioner mot den ägare som inte följer reglerna. I sammanhanget bör även nämnas de grundläggande kraven i 8 kap. PBL om tillgänglighet och användbarhet som ska tillgodoses vid nybyggnad och omfattande ändring.50 2.7.1 Mål för kulturpolitiken beslutade om nya mål för och en ny inriktning på kulturpolitiken: Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling.51 För att uppnå målen ska kulturpolitiken –främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor –främja kvalitet och konstnärlig förnyelse –främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas –främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan –särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur.52 2.7.2 Mål för funktionshinderspolitiken beslutade om de övergripande målen för och inriktningen på handikappolitiken.53 Målen och inriktningen gäller fortfarande men politiken kallas numera för funktionshinderspolitiken. De övergripande målen för funktionshinderspolitiken är –en samhällsgemenskap med mångfald som grund 508 kap. 1, 2, 4 och 12 §§ PBL. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145. 2009/10:3 s. 14 och 29. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14. 2 UTGÅNGSPUNKTER 2013/14:RFR14 –att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet –jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. För att nå målen ska arbetet särskilt inriktas på –att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionsnedsättning –att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionsnedsättning –att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande.54 2.8 Regeringens strategi för funktionshinderspolitiken 2011–2016 Vid sidan av mål för kulturpolitiken och funktionshinderspolitiken har regeringen lagt fast en strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken. Strategin har inte underställts för beslut och dess mål ingår därmed inte primärt i denna uppföljning. Däremot har strategin betydelse för arbetet med att uppfylla de riksdagsbundna målen för funktionshinderspolitiken och behandlas därför utifrån det perspektivet. I en skrivelse till 2010 redovisade regeringen en slutlig uppföljning av den nationella planen för handikappolitiken . Man konstaterade att fler åtgärder behövde vidtas och att arbetet måste förändras för att bli mer effektivt. Regeringen fastställde inriktningsmål för funktionshinderspolitiken inom nio prioriterade områden.55 Skrivelsen låg till grund för den strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken som regeringen presenterade 2011 och som gäller för perioden –2016.56 Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning med konkreta mål för samhällets insatser och hur resultaten ska följas upp . I strategin utvecklas inriktningen på och delmålen för vart och ett av de prioriterade områdena. En viktig del i strategin är att målen för insatserna ska bli mer konkreta och mätbara och därmed uppföljningsbara. Ett av de prioriterade områdena är kultur, medier och idrott. I genomförandestrategin för funktionshinderspolitiken har 22 myndigheter fått ett särskilt ansvar och benämns därför strategiska myndigheter. Inom kulturpolitiken är – som har framkommit – och Riksan- 54Lydelsen enligt prop. 2012/13:1 utg.omr. 2009/10:166, bet. 2009/10:SoU20. 56Regeringskansliet, , 2011. tikvarieämbetet strategiska myndigheter. ska de strategiska myndigheterna lämna en rapport till regeringen och till Handisam. Rapporten ska innehålla en redovisning av hur myndigheten har arbetat för att uppnå sina delmål, genomförda insatser och deras resultat och effekter, samt en lägesbedömning. Rapporten ska även redovisa de samråd som myndigheten har haft med funktionshindersorganisationerna och andra berörda aktörer i arbetet med att genomföra och följa upp delmålen inom myndighetens verksamhetsområde. Handisam har en central roll i genomförandet av regeringens strategi för funktionshinderspolitiken. Myndigheten ska ta fram ett samlat uppföljningssystem för funktionshinderspolitiken samt analysera och presentera resultatet av genomförandet av politiken i nära samverkan med de strategiska myndigheterna och i löpande dialog med berörda intresseorganisationer. 2.8.2 Strategin på kulturområdet I strategin för genomförandet av funktionshinderspolitiken har regeringen satt upp tre inriktningsmål för det prioriterade området kultur, medier och idrott 2011–2016: –Möjligheten för personer med funktionsnedsättning att delta i kultur- och idrottslivet ska förbättras. –Funktionshindersperspektivet ska vara integrerat i den ordinarie bidragsgivningen inom kulturområdet och idrottsområdet. –Medietjänster och film ska i högre utsträckning utformas på ett sätt som gör dem tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Att och är strategiska myndigheter inom kulturpolitiken innebär att de ska vara samlande, stödjande och pådrivande i arbetet för att nå de funktionshinderspolitiska målen. Myndigheternas delmål går ut på att öka den fysiska tillgängligheten, öka tillgängligheten till information och till innehållet i verksamheten. har följande delmål: –Samtliga kulturinstitutioner som får statsbidrag ska ha en handlingsplan för ökad tillgänglighet . –Samtliga kulturinstitutioner som får statsbidrag ska ha åtgärdat enkelt Detta gäller även fria grupper m.fl. i den omfattning det kan anses skäligt.57 –Samtliga kulturinstitutioner som får statsbidrag ska ha webbplatser och e- tjänster som är tillgänglighetsanpassade . Detta gäller även fria grupper m.fl. i den omfattning det kan anses skäligt. har följande delmål: 57 Målet gäller men kommunicerar till bidragsmottagarna att detta inbegriper att inte verka i lokaler där enkelt avhjälpta hinder kvarstår. 2 UTGÅNGSPUNKTER 2013/14:RFR14 –har en föredömlig, samlande, stödjande och pådrivande position i arbetet med att genomföra funktionshinderspolitiken på nationell och regional nivå, så att personer med funktionsnedsättning, i rimlig omfattning, kan ha samma möjligheter att verka inom ansvarsområde och ha tillgång till dess tjänster. handläggs de kulturpolitiska frågorna av . Funktionshinderspolitiken är sektorsövergripande, vilket betyder att insatserna och ansvaret för att nå de funktionshinderspolitiska målen vilar på respektive departement och samhällsområde. Regeringens funktionshinderspolitik samordnas av . 2.9.2 Statliga myndigheter, stiftelser m.m. Inom kultursektorn finns många myndigheter, stiftelser och bolag som alla i ett eller annat avseende berörs av funktionshinderspolitiken. och är s.k. strategiska myndigheter i genomförandet av regeringens strategi för funktionshinderspolitiken och har därmed ett särskilt ansvar. För samtliga statliga myndigheter gäller förordningen om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken (2001:526, se avsnitt 2.6). har till uppgift att, med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, verka för kulturens utveckling och tillgänglighet genom att fördela och följa upp statliga bidrag och genom andra främjande åtgärder. Rådet ska särskilt verka för konstnärligt och kulturpolitiskt värdefull utveckling inom verksamheter som rör teater, dans, musik och annan scenkonst, litteratur, kulturtidskrifter, läsfrämjande och bibliotek, bild och form samt museer och utställningar, regional kulturverksamhet, samiska folkets och övriga nationella minoriteters kultur samt andra kulturella ändamål.58 ansvarar för frågor om kulturmiljön och kulturarvet. Det övergripande syftet med verksamheten är att kulturvärden ska tas till vara och bidra till ett hållbart samhälle med goda livsmiljöer. I uppdraget ingår bl.a. att stimulera till forskning och uppbyggnad av kunskap om kulturmiljöer, kulturminnen och kulturföremål samt att bedriva informations- och rådgivningsverksamhet. Myndigheten har också till uppgift att vårda och visa kulturmiljöer, bedriva arkiv- och biblioteksverksamhet, genomföra arkeologiska undersökningar på uppdrag samt bistå museer med förvaring av museisamlingar.59 58Förordning (2012:515) med instruktion för . 59Förordning (2007:1184) med instruktion för . Myndigheten för kulturanalys har till uppgift att, med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, utvärdera, analysera och redovisa effekter av förslag och genomförda åtgärder inom kulturområdet. I uppgiften ingår att analysera utvecklingen både inom detta område och inom andra samhällsområden som har betydelse för kulturlivet.60 Myndigheten för tillgängliga medier (MTM), f.d. Talboks- och (TPB), har till uppgift att i samverkan med bibliotek i landet arbeta för att personer med funktionsnedsättning ska få tillgång till sådana exemplar av litterära verk som de behöver för att kunna ta del av verken. Myndigheten har även till uppgift att förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för synskadade, personer med funktionsnedsättning som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning, afatiker och dyslektiker.61 är ett särskilt beslutsorgan inom MTM. Nämnden har till uppgift att förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för personer med synskada, afasi och dyslexi samt för personer med en funktionsnedsättning som gör att de inte kan hålla i eller bläddra i en tidning. beslutar om stöd till dagstidningar som vill ge ut en inläst eller talsyntesversion av den tryckta upplagan. nyhetsinformation och litteratur () har i uppdrag att göra texter tillgängliga för människor som av olika anledningar har lässvårigheter eller är otränade läsare.