rfr · H10WRFR9 · 2014-02-27 00:00:00 — Detta gör vi egentligen på två sätt. Det mest centrala i studien är att vi frågar föräldrarna hur det har påverkat deras användning. Det verkligt intressanta är naturligtvis att verkligen komma åt den kausala effekten av jämställdhetsbonus på själva uttaget. Vi försöker göra det, men det finns en del omständigheter när det gäller utformningen av försäkringen och introduktionen av dubbeldagar och det faktum att bonusen också gäller för barn som är födda . Vi får alltså inte samma tydliga experimentella upplägg där vi skulle kunna jämföra barn som var födda precis före förändringen med barn som är födda efter förändringen. Detta gör det svårt att komma åt den kausala effekten i statistiken. I rådata, vilket alltså inte får blandas ihop med den kausala effekten, ser vi dock att pappornas andel av uttaget har dippat lite. 2012 var en toppnotering . 2012 var högre än 2011, men 2013 ser det ut att bli lägre igen. Utöver statistiken, som vi håller på att bringa ordning i, har vi gjort telefonenkätintervjuer med 1 200 nyblivna föräldrar med barn i åldern sex–. Svarsfrekvensen är , vilket väl är okej . Det är ju svårt att få folk att svara på telefonenkäter . Här ser vi några preliminära resultat: Vad svarar föräldrarna? Dels är det generellt en låg kunskapsnivå. Den är betydligt lägre än i jämförbara studier om föräldrapenning. Föräldrapenning är ett område som föräldrar kan rätt väl, men jämställdhetsbonus verkar de ha lägre kunskaper om. Lägst är kunskapen om maximal bonus. Det är en tredjedel av föräldrarna som svarar rätt om att det maximala bonusbeloppet är . Var sjätte förälder svarade rätt om bonusbeloppet per dag, det vill säga totalt – per förälder. Hälften av de tillfrågade svarade vet ej. De vågade sig inte ens på att gissa. En stor andel anser att det är viktigt att män och kvinnor delar mer lika. tycker också att det är mycket eller ganska bra att bonus finns för att uppmuntra föräldrar att dela mer lika. Men de uppger att bonusen inte har påverkat hur de själva har delat eller tänker dela på föräldrapenningen. Är det då den låga kunskapsnivån som är problemet om det skulle visa sig att bonusen inte har haft särskilt stor effekt på hur man delar på föräldrapenningen, eller vad beror det på? Vi gör rätt mycket undersökningar om hur våra försäkrade uppfattar oss, hur de hittar information och upplever vårt bemötande, vår kompetens och processer i allmänhet. Just när det gäller den här frågan vet vi dock att föräldrar använder webbplats och självbetjäningstjänster rätt flitigt. Det är den primära kommunikationskanalen för gruppen föräldrar. Vi har satsat rätt mycket på webbplatsen för att sprida information. Där finns sidor där man kan räkna ut sin egen föräldrapenning, och vi informerar på ungefär samma sätt om såväl föräldrapenningen som jämställdhetsbonusen. Informationen finns alltså där, och föräldrarna uppger att de använder den och ger webbplatsen höga betyg. Man kan dock fråga sig om detta med bonusen kanske borde lyftas fram ännu tydligare, om det är där problemet ligger. Denna diskussion för vi internt . Man kan också göra frågan något större och fråga hur vi kan öka informationen om konsekvenserna av uttaget av föräldrapenning, vad det får för konsekvenser för lönebildning, karriärutveckling, framtida pension och så vidare. Vi kan då också fråga om vi ska informera mer om sjukförsäkringen, bilstöd, arbetsskadeförsäkringen och så vidare. De sammanfattande preliminära resultaten av studien så här långt är väl att kunskapen är låg hos nyblivna föräldrar. Även om de känner till något om jämställdhetsbonusen tycker de att den är bra men att den kommer att ha en ytterst begränsad påverkan på deras beslut när det gäller hur man delar föräldrapenningen. Även om vi inte har sett data ännu är detta en indikation på vad vi har att vänta. Sedan kan man naturligtvis diskutera orsakerna till att studier har visat en begränsad effekt av jämställdhetsbonusen. Har det att göra med behovet av ytterligare information, eller har det att göra med att ekonomiska incitament spelar en begränsad roll? I studien kunde vi visa att även när det gäller par där mamman tjänar mer än pappan låter tre av fyra par mamman ta majoriteten av föräldrapenningsdagarna. Inkomst är kanske en förklaring till att pappor tar ut färre dagar, men det är inte en förklaring till eller ett argument för att mamman ska ta ut färre dagar även om det är hon som tjänar mest. Ekonomiska incitament har alltså en begränsad påverkan på besluten i familjen. I stället är det andra faktorer som spelar roll. , SKL: Tack för inbjudan! Jag ska ge några perspektiv från oss på SKL när det gäller vårdnadsbidraget. Man kan konstatera att det inte finns någon statlig myndighet som administrerar bidraget, utan det gör kommunerna själva. När det gäller tillämpningen har vi på SKL tagit på oss att ge stöd och råd. 2008 ringde våra medlemmar, kommunerna, i stor utsträckning till oss för att få veta hur man skulle genomföra reformen med vårdnadsbidraget. Det var många frågor och ständiga telefonsamtal. Vi sammanställde de viktigaste frågorna och har frågor och svar på vår webb. är det väldigt sällan vi får frågor om vårdnadsbidraget. Det är en reform som löper på. Exempel på frågor som är vanliga är till exempel om syskon har rätt till förskola när föräldrar uppbär vårdnadsbidrag. Det har de. En annan fråga är om vårdnadsbidrag kan kombineras med studiemedel. Det kan det. Man frågar om vårdnadsbidraget kan kombineras med lön. Ja, det kan det, men inte med arbetslöshetsersättning eller försörjningsstöd. Det grundläggande kravet är att man avstår från att ha barnet på förskola. Vår bild är att detta är en reform som löper på. Regelverket är ganska enkelt att tillämpa. Det är enkelt uppställt i lagen. När reformen genomfördes var vi också som organisation i stort sett positiva till vårdnadsbidraget. Vi hade en del betänkligheter, för vi trodde att det skulle kunna påverka arbetsutbudet, rekryteringsmöjligheter och så vidare, och att man i förlängningen skulle få lägre skatteunderlag om reformen fick större omfattning. Enligt den senaste statistiken , som är samma som också hänvisade till, var det 8 500 barn, så det är alltså inte så många. Reformen fungerar och löper på i de cirka 110 kommuner som har genomfört den. Det är en frivillig reform, och vi har ställt oss bakom den av det Det är frivilligt för kommunerna att genomföra den. Det betyder att det inte finns någon finansieringsprincip, utan kommunerna får finansiera den själva. Vi tycker dock att man skulle kunna forska lite mer om effekterna av vårdnadsbidraget. Det lilla som finns är lite oroande, så till vida att det visar sig att det utnyttjas av invandrarkvinnor och lågutbildade. Vi vet att kommuner och landsting har stora rekryteringsbehov. får vi signaler om att det finns incitament för den enskilde att uppbära vårdnadsbidraget om man anser att man själv har liten chans på arbetsmarknaden. Dessa faktorer har flera sidor, så att säga. Jag vill göra en liten rättelse. I den så kallade , utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare, som kom , säger man att kommuner ger både ekonomiskt bistånd, alltså försörjningsstöd, och vårdnadsbidrag . Det är inte vår bild. Man kan uppbära det under men inte i . Det är olyckligt att utredningen påstår något annat. Sedan kan man inte låta bli att reflektera lite om förskolan i samband med vårdnadsbidraget. kom Svenskt kvalitetsindex med sin genomlysning av hur olika myndigheter och samhällsinstitutioner fungerar. Förskolan och tandvården får väldigt höga betyg. Förskolan har dessutom ökat sin placering i mätningen, som ju återspeglar föräldrars syn på hur den fungerar. av alla barn mellan ett och går i förskolan . av alla fyra- och femåringar gör det. Det kommer alltmer forskning som visar på förskolans betydelse. Därför menar vi att det kan vara extra betydelsefullt för nyanlända barn att gå i förskolan, inte minst för deras språkliga utvecklings skull. Att nyanlända kvinnor är överrepresenterade bland dem som tar ut vårdnadsbidrag skulle kunna vara ett bekymmer . Detta vet vi inte så mycket om eftersom det inte är riktigt beforskat, men vi tycker att det vore viktigt att följa upp det. Sammanfattningsvis kan vi ändå säga att vi tycker att det är en bra reform. Den utvidgar det kommunala självbestämmandet. Effekterna bör dock följas upp, och vi är tacksamma för att socialförsäkringsutskottet tar upp den här frågan . Kanske kan den här utfrågningen leda fram till det. Per , Inspektionen för socialförsäkringen: Tack för inbjudan. Eftersom jag är sist i raden av talarna här, har jag tagit mig friheten att vidga frågan lite grann och kommer inte bara att prata om föräldraförsäkringen och närbesläktade förmåner. Jag ska i stället diskutera den mer generella frågan om vad som går att åstadkomma om man från riksdag och regering har ambitionen att påverka hushållen. Vi gör det här på olika sätt. Lagstiftningen kan repliera på i huvudsak administrativa åtgärder eller på ekonomiska åtgärder, som kan vara både stimulerande och beskattande. I socialförsäkringssammanhang handlar det ju mest om subventioner på den ekonomiska sidan. Jag har listat några exempel på instrument som man använder sig av för att påverka hushållens beteende i olika avseenden. Den vänstra kolumnen visar ett antal administrativa åtgärder. Man kräver läkarintyg i sjukpenningssammanhang. Där har också ett antal olika administrativa instrument: informationsmöten, avstämningsmöten och Sassam. Det finns tidsgränser på 90, 180 och 360-dagar. Sedan kan man spela med administrativa åtgärder också bland arbetsgivarna. I , vårt östra grannland, är det ju ett obligatorium med företagshälsovård. Pappamånaden är exempel på en åtgärd som är administrativt bestämd. I den högra kolumnen finns det ett antal stimulansåtgärder eller sanktioner av olika slag. Vi har justerat ersättningsnivåerna under i lite olika riktningar. Vi har haft ett varierande antal karensdagar i sjukförsäkringen. Vi har tandvårdssubventioner. På arbetsgivarsidan har vi sjuklön och medfinansiering, som också har varierat . Slutligen har vi jämställdhetsbonusen som är syskonet till pappamånaden. Det är intressant att ställa sig frågan: Hur långt kan vi komma med de olika styrmedlen, och vilka effekter har de om man jämför dem med varandra? Det har gjorts ett stort antal analyser. Jag har plockat fram några exempel från den administrativa sidan, först både sådana som har publicerats av ISF och sådana som har tagits fram i samband med forskningen vid universiteten. I gjorde man ett experiment med att förlänga den period i vilken man inte krävde läkarintyg från en . Detta resulterade då i en ökad sjukfrånvaro . I genomförde man ett experiment som leddes av Per och . I och med en kallelse till informationsmöte bland långtidssjukskrivna blev det en ganska kraftig minskning av sjukfrånvaron i den gruppen. Avstämningsmöten har visat sig ha en ganska osäker effekt på sjukskrivningens längd. Det finns tecken som tyder på att den kan förlänga sjukskrivningsperioden. Tidsgränserna har analyserats av i en rapport . De hade viss effekt bland de långtidssjukskrivna. Men slår man ut det på hela sjukskrivningskollektivet är effekten ganska begränsad. Vi kommer sannolikt att få ett regeringsuppdrag att gå vidare med detta, och vi för diskussioner med departementet. Vi får se om man ser större effekter om man utsträcker observationstiden. Inom arbetslöshetsförsäkringen finns det också en hel del undersökningar gjorda när det gäller tidsgränser. Det finns till exempel observationer som visar att övergången till arbete tenderar att öka mot slutet av ersättningsperioden. Det är och några kollegor på IFAU som har gjort den analysen. Den obligatoriska pappamånaden har figurerat här tidigare och den hade vissa effekter, framför allt . Effekterna av den andra pappamånaden var väsentligt svagare. När det gäller de ekonomiska åtgärderna finns det väldigt många analyser gjorda. Dessa analyser görs företrädesvis av ekonomer. De tycker om att titta på ekonomiska styrmedel. Jag har bara tagit fram några exempel från olika områden. Ersättningsnivåernas förväntade effekt på sjukfrånvaron har analyserats i en studie av Per och . Motsvarande studie har gjorts av arbetslöshetsförsäkringen. Där är resultaten faktiskt lite spretigare. Den första studien som gjordes av med flera visade att sänkta ersättningsnivåer ökar intensiteten i arbetssökandet. En annan studie visade att försäkringen för vissa grupper blev generösare. Då förväntade man sig ju motsvarande effekt i andra riktningen, vilket inte gick att hitta signifikant. Effekten var ytterst marginell. Det finns internationella jämförelser av generositeten i pensionsförmånen. Generositeten påverkar när man utträder ur arbetskraften, det vill säga ju gynnsammare villkoren är i pensionen eller ju högre beskattning av inkomster för personer , desto färre arbetar kvar. Jämställdhetsbonusen har ännu inte visat sig ha några signifikanta effekter på uttaget eller fördelningen mellan föräldrarna. Det finns alltså effekter av de olika instrumenten. Vi pratar normalt om några procent uppåt eller nedåt. När man ökar ersättningsnivån , får man en viss respons på några procent. Mot detta vill jag kontrastera den här kurvan över hur sjukfrånvaron har varierat . Den gröna kurvan visar sjukpenningen – den heldragna linjen gäller kvinnor och den streckade linjen gäller män – och den rödbruna kurvan är nybeviljande av sjuk- och aktivitetsersättning. Skalorna för sjukpenningen är till vänster, och den rödbruna linjen till höger visar beviljad sjuk- och aktivitetsersättning. Den enkla slutsatsen är att det som man åstadkommer genom att spela med ersättningsnivåer eller med administrativa åtgärder är tämligen marginellt jämfört med de mycket stora svängningarna i utnyttjandet av sjukförsäkringen. Varför det ser ut så här har vi inget bra svar på . har fått i uppdrag att svara på den frågan senast några månader in , men med all respekt för och hennes kolleger tror jag att det kommer att kvarstå en del obesvarade frågor även efter detta regeringsuppdrag. Med detta vill jag inte ha sagt att det som vi kan åstadkomma med styråtgärder av ekonomisk eller administrativ natur är försumbart. Det finns exempel från där vi har förändrat ganska mycket i hushållens beteende. Den stora skattereformen påverkade hushållens sparbeteende ganska drastiskt. Den bidrog kanske också på ett oförutsett sätt till den offentligfinansiella krisen som vi upplevde . Lite längre tillbaka i historien infördes särbeskattningen 1971 och den snabba utbyggnaden av barnomsorgen, vilka tillsammans förändrade hushål- lens beteende kanske mer än någon annan enskild åtgärd . Men då pratar vi om ganska stora projekt. Sammanfattningsvis: Det går att påverka hushållen genom administrativa ekonomiska åtgärder, men det ger ganska begränsade effekter, jämfört med de krafter som i övrigt påverkar hushållen kopplade till mer djupgående tendenser eller beteendeförändringar. Ska man välja framstår i de flesta fall administrativa åtgärder som effektivare än ekonomiska stimulansåtgärder eller sanktioner, det tror jag att man kan säga. I jämförelse med det som sker på grund av krafter knutna till hushållens beteendeförändringar i stort eller arbetsmarknadens utveckling är de effekter som kan uppnås rätt så begränsade. Som kommentar till valet mellan administrativa och ekonomiska åtgärder vill jag påpeka att de påverkar olika grupper i samhället olika. Ekonomiska styråtgärder tenderar att ha störst effekt på hushåll med låga inkomster. De har helt enkelt inte samma handlingsutrymme som hushåll med högre inkomster. Handlingsfrihet, som är ett positivt laddat ord i dessa sammanhang, är någonting som företrädesvis kan utnyttjas av hushåll med större ekonomisk rörelsefrihet. (S): Jag vill rikta min fråga till . Det talas om en ökad valfrihet. Men vi alla vet att inte precis innebär någon valfrihet, vare sig för den ensamstående mamman eller för män. Jag vill fråga dig, : Vad bedömer du att nivån bör ligga på för att det skulle bli en rejäl valfrihet för alla? , : Ersättningsmässigt kan man nog titta i de andra nordiska länderna. I har det visat sig att när kommunerna betalar extra ersättning i form av ett kommuntillägg är det vanligt att man använder sig av vårdnadsbidraget. Den ekonomiska ersättningen har viss betydelse, men som Per sade finns det här en begränsning i betydelsen av ekonomiska incitament. Jag kan inte ange vilken nivå som ersättningen skulle ligga på. (M): Jag vill ställa två frågor, en till angående jämställdhetsbonusen och en till om vårdnadsbidraget. Det har ju skett förenklingar, och det var väldigt många som var positiva till jämställdhetsbonusen. Fördelningen är också någorlunda jämn. Vad tror ni om den fortsatta utvecklingen med tanke på att det är som är positiva till jämställdhetsbonusen? Man har talat om att vårdnadsbidraget är lite ojämnt fördelat mellan kommuner och en överrepresentation av personer med utländsk härkomst. Enligt är förhållandet mot . Men denna överrepresentation är ju måttlig. Gör ni någon reflexion över att detta kan bero på hur fördelningen ser ut i de 110 kommuner som har infört vårdnadsbidrag? , : Man kan naturligtvis alltid fråga sig om det tar tid innan effekter av den här typen uppkommer. Vi vet ännu inte vilken effekt jämställdhetsbonusen har haft på uttaget. Jag varnade för att det kan vara svårt att upptäcka den kausala effekten. Men vi kan alltid följa hur andelarna utvecklas och diskutera vilken effekt de har haft. Det blir väl en empirisk fråga i fortsättningen, men här handlar det inte om att ta bort något från någon, utan här är det fråga om extra pengar som man ändå får. Det förväntas kanske att många är positiva till bonusen, men svarar de att den inte har påverkat deras beteende. Vi får väl se framöver om materialet är tillräckligt för att få fram någon större förändring – om det nu är det som man är ute efter – av hur föräldrar delar på föräldrapenningen. Men brasklappen är att det trots allt handlar om ganska små pengar. Jag tycker att Per på ett förtjänstfullt sätt redogjorde för tidigare forskning om ekonomiska incitament. Man ska kanske inte förvänta sig några stora effekter eftersom det krävs ganska stora ekonomiska ändringar för att få fram stora effekter. , SKL: Jag måste be att du upprepar frågan så att jag inte missuppfattat dig. (M): Man har pratat om att det finns en överrepresentation av kvinnor med utländsk härkomst, och att förhållandet är 37–27, om jag har uppfattat uppgifterna från rätt. Han ni reflekterat över de 110 kommuner som har infört vårdnadsbidrag, att det kan bero på befolkningen i dessa kommuner? Uttaget är ju väldigt ojämnt fördelat. , SKL: Reflexionen är den att nyanlända kvinnor är vana att vara hemma och de har en liten chans på arbetsmarknaden. De ska gå igenom både grundläggande utbildning och annan utbildning för att vara attraktiva på arbetsmarken. Detta kan då vara ett incitament för att vara hemma, och de får då en ersättning. Jag har inte något vetenskapligt belägg för detta, men det tycks vara så. Vi behöver nog titta lite mer på effekterna. (MP): Min första fråga går till . hade uppdraget att verka för ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen, men numera är uppdraget att informera om den. Då undrar jag: På vilket sätt skiljer sig ert arbete när man ska informera i stället för att verka för ett mer jämställt uttag? Min andra fråga går till Inspektionen för socialförsäkringen. har inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ökat . skiljer det i årsinkomst mellan kvinnor och män. Det slår igenom under hela livet, till exempel genom lägre pensioner för kvinnor. Du redogjorde för analyser som har gjorts när det gäller administrativa och ekonomiska åtgärder. Man vet att de stora inkomstskillnaderna påverkar pensionen. Ändå har det inte förändrat uttaget nämnvärt. Kan ni se vad som skulle kunna påverka ett mer jämställt ansvar för familj och barn? , : Den största skillnaden handlar om att vi inte genomför reklamkampanjer eller dylikt där vi aktivt förespråkar jämställdhet. Det vi har satsat mycket är informationen på vår webbplats, det vill säga vi berättar om hur försäkringen fungerar, vi har byggt ut självbetjäningstjänster och annat. Vidare använder vi analyser av statistik för att visa på konsekvenserna av val, till exempel vilka konsekvenser delad föräldrapenning ger på arbetsmarknaden. Den stora skillnaden är att vi inte genomför stora kampanjer längre. Per , Inspektionen för socialförsäkringen: Det var en mycket stor fråga du ställde. Jag svarar med viss reservation för räckvidden. Den direkta effekten från socialförsäkringssystemet på vad som händer senare i livet, till exempel efter pensionen, är begränsad. Det har man tagit hänsyn till i utformningen av förmånerna. Om någon är hemma med barn och tar ut ersättning från föräldraförsäkringen kommer det inte att drabba pensionen längre fram. Det var en del av pensionsreformen. De siffror du nämnde i fråga om inkomstskillnader beror på ett antal olika faktorer som staten bara i begränsad omfattning råder över. Det handlar om lönebildningen i olika sektorer, om att kvinnor i större utsträckning arbetar deltid och säkert flera andra viktiga faktorer också. Där finns naturligtvis effekter längre fram i livet på pensionen. Där tror jag att statsmakternas möjligheter att i stor omfattning direkt påverka detta är begränsade. Det handlar om variationer och förändringar i värderingar och livsmönster som tenderar att förändras mycket långsamt och som kräver kraftiga ingrepp från statsmakternas sida, om det ska bli några effekter. (MP): Visst är det så att den lägre inkomsten ändå påverkar pensionen, men att däremot barnkompensationen handlar om den tid man tar ut föräldraförsäkringen? Men visst slår vårdnadsbidraget igenom på pensionen? Per , Inspektionen för socialförsäkringen: hade jag i första hand i åtanke de inkomstrelaterade förmånerna, det vill säga föräldrapenningen. Den dominerande effekten som du beskriver härrör inte från själva socialför- säkringssystemet utan från de andra skillnaderna i förvärvsmönster och framför allt deltidsarbetet, som är väsentligt vanligare bland kvinnor. (C): Det har varit otroligt intressant att lyssna på de föredrag ni har haft. Eftersom jag är kvinna tänker jag på jämställdheten, vilket mina frågor kommer att handla om. Jag vill ställa en fråga till om jämställdhet. När ni har lyssnat på föredragningarna, vad kan ni från er horisont medverka till så att jämställdheten mellan kvinnor och män blir bättre? Kan ni skicka något med till oss så att vi kan medverka i frågan? Jag vill också ställa en fråga till . Vi har hört en del om hur reformerna slår och verkar. Är vi för otydliga i politiken? Den ena reformen ser till att vi stannar hemma mer, det vill säga kvinnan, och den andra reformen innebär att det ska bli mer jämställt, det vill säga att mannen ska vara mer hemma. Är vi politiker för otydliga? Kan vi göra något radikalt för att bli tydligare i att visa att vi vill ha ett jämställt uttag av dagar i fråga om vård av barn? , : Jag arbetar som utredare på Saco.Vi försöker på olika sätt få en mer jämställd lönebildning, bland annat att lönebilden ska sättas närmare individerna med lönesamtalsmodellen. Våra studier visar att löneskillnaderna är mindre för framför allt kvinnorna som har lönesamtal direkt med chefen än för dem som inte har det. Den delen tror vi mycket på. Andra saker som påverkar är naturligtvis föräldraledigheten. Vi kan inte spåra så stora löneskillnader mellan kvinnor och män fram tills kvinnorna föder barn. Här är vattendelaren. En jämnare fördelning av föräldraledigheten mellan föräldrarna skulle spela en stor roll, och det gäller även tiden efter föräldraledigheten. Det är oftast kvinnan som arbetar deltid. Det behöver också ändras eftersom det påverkar den fortsatta karriären.