eunbil · H10N2DC698 · 2014-01-01 00:00:00 — Rådets möte (Miljö) Dagordningspunkt 3 (b) Rubrik: Förslag till och rådets direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, ändring av direktiv /35/EC Dokument: 2013/0443 (COD) dokument: KOM(2013) 920 final, Fakta-PM 2013/14:FPM49 behandlad vid samråd med : nej Bakgrund Kommissionen presenterade ett luftvårdspaket innehållande ett strategiskt handlingsprogram för renare luft i , ett reviderat takdirektiv med bindande nationella utsläppstak för , ett nytt direktiv för att minska luftföroreningarna från mellanstora energianläggningar och ett förslag till beslut för ratificering av det så kallade Göteborgsprotokollet. Trots att luftföroreningssituationen i har förbättrats väsentligt kvarstår betydande negativa effekter på hälsa och ekosystem. uppskattades antalet förtida dödsfall inom EU på grund av luftföroreningar till över 400 000. Dessutom är stora delar av ekosystemen utsatta för försurning och övergödning. De totala kostnaderna bara för hälsoeffekterna beräknas till mellan . Till detta kommer de negativa effekterna på ekosystemen, som inte har prissatts och räknats in. Omfattande lagstiftning har utvecklats på luftområdet både inom EU och internationellt. Tydliga förbättringar har uppnåtts vad gäller luftkvaliteten, försurningen och övergödningen men ytterligare åtgärder är nödvändiga för att uppnå EU:s interna långsiktiga mål för luftkvaliteten som slagits fast i EU:s sjätte och sjunde miljöhandlingsprogram. Förslaget till nytt takdirektiv ser kommissionen som en av de viktigaste rättsliga grunderna i EU:s luftvårdsarbete. Utöver att fastställa utsläppsminskningar för de ämnen som redan ingår i gällande takdirektiv (svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen och ammoniak) har det tillkommit reduktionsnivåer för små partiklar (PM2.5) där sot särskilt ska beaktas samt för metan. Förslaget syftar till att säkra efterlevnaden av utsläppstaken i befintlig lagstiftning (direktiv (2001/81/EG), införliva Göteborgsprotokollets utsläppsbegränsningar , ställa ytterligare krav på utsläppsminskningar samt införa nya krav för utsläpp av metan. Kommissionens förslag till utsläppsbegränsningar är alltså samstämmiga med kraven i Göteborgsprotokollet. De skärpta kraven till 2030 syftar till att sänka halterna av luftföroreningar i EU ytterligare. Detta bedöms av kommissionen ge betydligt minskad hälsopåverkan och vara samhällsekonomiskt lönsamt för EU som helhet. Förhandlingarna är i ett inledande skede. Förslaget till direktiv har diskuterats vid tre möten i rådsarbetsgruppen för miljöfrågor. I detta skede i förhandlingarna har ett flertal medlemsstater uttryck reservationer beträffande den föreslagna ambitionsnivån. Ordförandeskapet har förberett två frågor inför diskussionen: Stödjer ni den strategiska ansatsen i förslaget att stegvis gå vidare för att minska utsläppen av luftföroreningar (2020-2030) i syfte att nå gällande luftkvalitetsnormer till 2020, förbättra koncentrationer i enlighet med WHO:s rekommenderade nivåer samt ta itu med gränsöverskridande påverkan? Instämmer ni i att det är nödvändigt att inbegripa jordbrukssektorn för att underlätta de reduktionsåtaganden som är uppsatta och att mekanismer för detta i integreras förslaget om nationella utsläppstak? Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter ordinarie lagstiftningsförfarande med enligt artikel 294 EUF-fördraget. Svensk ståndpunkt Regeringen anser att så långt som möjligt ska stödja kommissionen i det fortsatta förhandlingsarbetet och avser att verka för en ambitiös linje i förhandlingarna. Regeringen anser även att det är viktigt att bevaka att reduktionsnivåer för metan och fina partiklar (där sot ingår) ingår i direktivet. Stödjer ni den strategiska ansatsen i förslaget att stegvis gå vidare för att minska utsläppen av luftföroreningar (2020-2030) i syfte att nå gällande luftkvalitetsnormer till 2020, förbättra koncentrationer i enlighet med WHO:s rekommenderade nivåer samt ta itu med gränsöverskridande påverkan? Regeringen stödjer kommissionens förslag till nytt takdirektiv som syftar till att sätta EU på spåret för att nå dels de långsiktiga målen som antogs i EU:s sjätte och sjunde miljöhandlingsprogram, dels WHO:s rekommenderade nivåer för luftkvaliteten. Regeringen avser att i förhandlingarna driva en linje som ger ett så ambitiöst direktiv som möjligt. Instämmer ni i att det är nödvändigt att inkludera jordbrukssektorn för att underlätta de reduktionsåtaganden som är uppsatta och att mekanismer för detta i integreras förslaget om nationella utsläppstak? Regeringen anser att det är av stor vikt att inkludera alla berörda sektorer för att nå reduktionsåtagandena på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. En viktig förutsättning i direktivet är att medlemsstaterna själva får bestämma hur de vill nå reduktionsnivåerna. I enlighet med subsidiaritetsprincipen utformas åtgärder lämpligen på nationell nivå så att nationellt kostnadseffektiva åtgärder införs. Detta är också viktigt eftersom teknik och metoder förändras . Det viktiga är att reduktionsnivåerna nås och att det finns kontrollfunktioner för detta, inte hur de nås. inställning Institutionernas ståndpunkter är inte kända. har utsett (ECR, UK) som rapportör. En första debatt i miljöutskottet (ENVI) om förslaget hölls . Förslaget Takdirektivet är ett av två förslag till direktiv i det luftvårdspaket som kommissionen presenterade . Förslaget ska upphäva och ersätta direktiv /81/EG (takdirektivet) som sätter gränser för hur mycket medlemsländerna får släppa ut av svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen och ammoniak och framåt. En viktig tanke med förslaget till reviderat takdirektiv är att utsläppsminskningarna för varje land ska beräknas utifrån en gemensam ambitionsnivå. Kommissionens förslag baseras på hälsoeffekter av luftföroreningar enligt den så kallade gap-closure-metoden. Enligt föreslagen ambitionsnivå ska av gapet mellan vad som uppnås med redan existerande lagstiftning och vad som maximalt kan uppnås med tekniska åtgärder för att minska hälsoeffekterna av luftföroreningarna genomföras. Reduktionsmål för minskningar av ekosystemeffekter har därefter lagts till. Utifrån dessa miljö- och hälsomål och med hänsyn tagen till länderas utsläppssituation samt hur mycket man historiskt minskat sina utsläpp har minskningsåtagandena fördelats efter kostnadseffektivitetsprincipen. Att ändra betinget för ett land innebär att det måste kompenseras av dyrare åtgärder i andra länder för att nå de förutbestämda målen. För del skulle en diskussion land för land vara negativ då vi redan ligger långt framme vad gäller åtgärder och riskerar få ett tryck på oss att vidta dyra åtgärder för att kompensera merutsläpp i andra länder. I tabellen nedan redovisas de föreslagna reduktionsnivåerna för respektive luftförorening, dels för EU totalt, dels för . SO2 NOx NH3 NMVOC PM2,5 CH4 2005 kt åtg 2030 2005 kt åtg 2030 2005 kt åtg 2030 2005 kt åtg 2030 2005 kt åtg 2030 2005 kt åtg 2030 EU 7828 11355 3813 8842 1504 Förslag till minskningsåtaganden för EU och . Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget till nytt direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och ändring av direktiv /35/EG kommer att medföra behov av en analys av dess påverkan på den svenska gällande rätten. regleras frågan genom och rådets direktiv /81/EG av om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (takdirektivet). Medlemsstaterna har stor frihet att själva avgöra vilka åtgärder som behövs för att nå åtagandena. Regler om nationella program, utsläppsinventeringar, utsläppsprognoser och rapportering har genomförts genom förordningen (2003:65) om nationella utsläppstak för luftföroreningar. De föreslagna ändringarna av takdirektivet kan komma att medföra behov av nya bestämmelser för att klara kraven på utsläppsminskningar och offentliga samråd om luftvårdsprogrammen. Ett genomförande av direktivet bedöms inte stå i konflikt med grundlagarna. Ekonomiska konsekvenser Kommissionens förslag grundas på en omfattande konsekvensanalys (SWD (2013)532 Final). Kommissionens långsiktiga mål för luftvårdspaketet är att ta fram ett förslag som är bra för hälsan och miljön utan signifikanta negativa effekter. Kostnaderna för redan beslutade utsläppsminskningar beräknas uppgå till för hela EU. De ökade kostnaderna för de förslag som kommissionen presenterat i luftvårdspaketet uppgår till 2030. Nyttan av åtgärderna beräknas dock bli betydligt större än kostnaderna. För svensk del beräknas kostnaden för åtgärderna i paketet enligt kommissionens konsekvensanalys uppgå till av BNP, vilket är den lägsta andelen för något medlemsland. Den aggregerade BNP-effekten i EU uppskattas i konsekvensanalysen bli väldigt liten, minus men då nettoeffekten för produktivitet inkluderas uppskattas nettonyttan till av BNP. Kommissionens analys och en preliminär svensk bedömning visar att nyttan vida överstiger kostnaden även i . Även har analyserat vilka ekonomiska konsekvenser förslaget har för . En av flera tänkbara åtgärdskombinationer har konsekvensanalyserats. En konservativ uppskattning visar att det är med god marginal lönsamt för att genomföra utsläppsminskningar ned till de nivåer som kommissionen har föreslagit, trots att de stora ekosystemvinsterna inte kan monetariseras. Dessutom skulle kostnaden för att uppnå de föreslagna reduktionsnivåerna näst intill halveras vid en framgångsrik klimatpolitik.