rir · H2B56 · 2014-03-27 00:00:00 — GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Att överklaga till förvaltningsrätten – handläggningstider och information till enskilda ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Att överklaga till förvaltningsrätten har granskat förvaltningsrätternas hantering av överklagade beslut om sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för , , Förvaltningsrätterna i , , , , och samt har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser förvaltningsrätterna, och regeringen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsledare har varit föredragande. Revisionsdirektör och revisionsdirektör har medverkat vid den slutliga handläggningen. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Bakgrund och motiv till granskning 2 Hantering av överklagade myndighetsbeslut Beskrivning av de måltyper som granskas Att överklaga ett myndighetsbeslut Genomförda ändringar i förvaltningsprocessen Långa och varierande handläggningstider i förvaltningsrätterna Regeringens verksamhetsmål uppnås inte på de flesta förvaltningsrätter 4 Vad kan förklara de långa och Organisationsförändring och ökat antal inkommande mål har påverkat handläggningstiderna Vad består handläggningstiden av? Förvaltningsrätterna kommunicerar inte på ett enhetligt sätt Förvaltningsrätternas organisering skiljer sig delvis åt Fokus i uppföljningen ligger främst på gamla mål Flera yttre faktorer påverkar också effektiviteten ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA 5 Information och bemötande gentemot enskild 5.1Fokus på information och bemötande hos Klagande får lite information under processen i förvaltningsrätt Långa handläggningstider och brister i information får negativa konsekvenser för många klagande allmänna information har brister Domstolar har påbörjat ett arbete om bemötandefrågor Styrning och stöd för en effektiv handläggning Regeringens verksamhetsmål styr i begränsad utsträckning Regeringen gör endast en samlad bedömning av domstolarnas resultat fördelar resurserna och ska stödja förvaltningsrätterna Informationen till klagande är otillräcklig Väntetiden får konsekvenser för klagande Huvuddelen av handläggningstiden är liggtid kan bli mer proaktivt i sitt stöd Regeringen kan tydligare styra mot ökad effektivitet GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN har granskat förvaltningsrätternas hantering av överklagade beslut om sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd. Fokus i granskningen har legat på handläggningstider och information till enskilda. Den som överklagar ett myndighetsbeslut som rör den egna försörjningen har behov av att få detta prövat i rimlig tid samt på ett förutsebart och enhetligt sätt. Långa handläggningstider och en ovisshet om när målet kan komma att avgöras kan få negativa konsekvenser för den enskildes möjlighet till försörjning och skapa onödig påfrestning på den privata ekonomin. Det är också viktigt att information, bemötande och stöd är utformat på ett sätt så att den enskilde förstår och kan hantera processen. Syftet med granskningen är att undersöka om hanteringen av överklagade myndighetsbeslut som rör den enskildes försörjning och privatekonomi är effektiv och rättssäker. Med effektiv menas att målen avgörs i rimlig tid och med rättssäker att processen och handläggningen av mål är förutsebar och enhetlig. Förvaltningsrätterna handlägger mål som huvudsakligen rör tvister mellan enskilda personer och myndigheter. Förvaltningsrätterna har haft problem med att klara regeringens verksamhetsmål om att av målen i förvaltningsrätt ska ta högst att avgöra. Den regionala spridningen i handläggningstider är också stor mellan landets tolv förvaltningsrätter. ombudsmän () har kritiserat förvaltningsrätternas långa handläggningstider. Granskningen bygger på såväl kvantitativa som kvalitativa metoder. har genomfört en aktstudie i syfte att kartlägga vad handläggningstiden består av. Vidare har genomfört en telefonintervjuundersökning med enskilda som har ett avslutat mål i förvaltningsrätt av någon av de tre måltyper vi granskat. har även genomfört intervjuer med ledningen vid sex förvaltningsrätter, och företrädare på olika nivåer inom och samt . Vi har också intervjuat tjänstemän vid JO, , LO-TCO Rättsskydd och fem kommuner. I övrigt bygger granskningen på dokumentstudier och verksamhetsstatistik. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA anser att förvaltningsrätterna behöver ha ett tydligare medborgarperspektiv i sin verksamhet genom att utveckla informationen till klagande och minska de långa handläggningstiderna. Bristen på relevant information kan leda till att klagande inte ges tillräckliga förutsättningar att förstå och hantera processen, vilket ytterst är en fråga om rättssäkerhet. Granskningen visar att målen ofta varit klara för avgörande innan de avgörs och det därmed finns en potential för effektivisering utan att kvaliteteten i avgörandena påverkas. bedömning är att resursbrist inte har varit ett stort problem vid förvaltningsrätterna. Handläggningsprocessen kan effektiviseras genom att utveckla arbetssätt och se över organiseringen. kan också förbättra sitt stöd till förvaltningsrätterna i att utveckla information och effektivare arbetsprocesser. Regeringen kan tydligare styra mot högre effektivitet genom att se över förvaltningsrätternas verksamhetsmål. Informationen till klagande är otillräcklig Handläggningen i förvaltningsrätten är i huvudsak skriftlig. Muntlig förhandling sker sällan i de typer av mål som ingår i granskningen. granskning visar att den information och det stöd som en enskild får som överklagat ett beslut till förvaltningsrätten är otillräckligt. Granskningen visar att den klagande i första hand vill ha information om vad som händer i det egna målet. Ingen av de undersökta förvaltningsrätterna skickar dock ut någon information, till exempel att överklagandet har mottagits eller beräknad handläggningstid, i samband med att överklagandet inkommer till domstolen. Många i telefonintervjuundersökning uppgav att det var svårt att få reda på vad som förväntades av dem under processen i förvaltningsrätten och granskningen visar också att klagande inte alltid förstår sin roll i processen. Flertalet menade att det hade underlättat att få skriftlig information i början av processen. Eftersom förvaltningsrätterna inte tillhandahåller information till den klagande är denna hänvisad till att själv söka information. Den allmänna information som ger på sin webbplats ger dock inte en helt korrekt bild av hur handläggningen går till. Bristande information till den som överklagar riskerar enligt att leda till minskad legitimitet för såväl processen som för domen i målet. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Väntetiden får konsekvenser för klagande Det är stora skillnader i handläggningstider mellan förvaltningsrätterna. varierade handläggningstiderna mellan 4,9 och 12,6 månader.1 Handläggningstiderna för socialförsäkringsmål var i genomsnitt för förvaltningsrätterna totalt. Även här är skillnaderna mellan förvaltningsrätterna stora – mellan 6,6 och . En enskild som överklagar ett beslut har inte möjlighet att själv välja vilken förvaltningsrätt som ska hantera målet. Var i landet den klagande bor får alltså stor betydelse för hur länge denna får vänta på ett avgörande. Många av dem som svarat på telefonintervjuundersökning ansåg att handläggningstiden vid förvaltningsrätten var för lång och att det var svårt att få reda på hur handläggningen förväntades ta. Tre fjärdedelar av dem som överklagat ett beslut om sjukpenning eller sjuk- eller aktivitetsersättning hade en reducerad försörjning förvaltningsrätten handlade överklagandet. För att klara försörjningen har de framför allt fått ta av sina besparingar. Många uppgav också att de försörjdes av någon anhörig eller att de lånat pengar. slutsats är att tiden det tar att handlägga ett överklagande och en ovisshet om när avgörandet kommer, påverkar den klagandes möjlighet att kunna planera sin försörjning och livssituation i övrigt, oavsett utgången i målet. Huvuddelen av handläggningstiden är liggtid Av förvaltningsrättsinstruktionen framgår att ett mål i förvaltningsrätten ska avgöras så snart det kan ske. Enligt JO innebär detta att mål som är klara för avgörande inte får bli liggande . I aktstudien undersökte vi hur mycket av den totala handläggningstiden som är aktiv tid, det vill säga tid som driver en ärendeprocess framåt, och hur mycket som är så kallad liggtid. Granskningen visar att handläggningstiderna vid förvaltningsrätterna till största delen består av liggtid för samtliga måltyper som granskats och vid samtliga sex förvaltningsrätter som omfattats av granskningen. Liggtiden utgör av handläggningstiden för mål om sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning. För mål om ekonomiskt bistånd utgör liggtiden av den totala handläggningstiden. bedömning är att de långa liggtiderna inte är acceptabla. Samtliga handläggningstider som redovisas utgår från av målen. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA menar att en del av förklaringen till de långa och varierande handläggningstiderna finns i förvaltningsrätternas arbetssätt och organisering. Det finns betydande skillnader mellan förvaltningsrätterna i hur de arbetar med beredning av målen och hur beredningsorganisationen är utformad. Förvaltningsrätten har ett uttalat utredningsansvar och ska se till att det finns tillräckligt med underlag i målet för att det ska kunna avgöras. Förvaltningsrätten kan genom kommunicering med parterna ge dessa möjligheter att komplettera eller yttra sig över underlaget. Granskningen visar att det finns stora variationer mellan förvaltningsrätterna i hur ofta de väljer att kommunicera med parterna. Kommunicering tenderar att öka handläggningstiderna för två av de måltyper som omfattas av granskningen. Det skilda kommuniceringsmönstret skapar också risker för att liknande mål inte handläggs på ett enhetligt sätt och är därmed även en fråga om rättssäkerhet. För att skapa en effektiv handläggningsprocess är det viktigt med en kvalificerad bedömning av målet när det kommer in. Det skapar bättre förutsättningar för att målet styrs rätt från början med mindre risk för att kommunicering behöver återupptas. Granskningen visar att samtliga förvaltningsrätter har delat upp handläggningens olika moment på flera handläggare och domare. Uppdelningen leder till att fler behöver sätta sig in i målet jämfört med om färre var inblandade i handläggningen. Uppdelningen riskerar också att leda till för stort fokus på att utföra de enskilda momenten i handläggningen, och att ingen tar helhetsansvar för målen. Måltyperna i granskningen handläggs och avgörs i åldersordning, med vissa undantag. Denna princip gäller oavsett om målen ska utredas genom kommunicering eller bedöms vara klara för avgörande direkt. För mål som är klara för avgörande direkt blir därmed i princip hela handläggningstiden liggtid. Eftersom inflödet av mål kan variera behöver förvaltningsrätterna kunna utnyttja sina personalresurser på ett flexibelt sätt så att dessa snabbt kan styras om när inflödet av en måltyp ökar. Samtliga förvaltningsrätter har infört specialisering för de stora måltyperna socialförsäkringsmål och skattemål, men det varierar hur långtgående specialiseringen och därmed flexibiliteten är. Enligt bedömning kan en för långtgående specialisering bidra till att resurser låses och inte utnyttjas på ett flexibelt sätt, när behovet uppstår. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN kan bli mer proaktivt i sitt stöd ska ge service och stöd till förvaltningsrätterna i syfte att skapa förutsättningar för domstolarna att kunna uppfylla de mål som regering och riksdag ställt upp. Verket har ingen bestämmanderätt över domstolarnas dömande verksamhet. styrning av förvaltningsrätterna är därför begränsad och sker i första hand genom tilldelning av resurser. har i granskningen inte funnit att bristen på resurser varit ett stort problem vid förvaltningsrätterna. har emellertid gett extra resurser i form av engångsbelopp till förvaltningsrätter som behövt detta för bland annat avarbetning av oavgjorda mål. anser att denna möjlighet till extra resurser är viktiga för att minska handläggningstiderna, men bör ses som ett komplement till förvaltningsrätternas eget effektiviseringsarbete. roll som stödjande serviceorganisation utan bestämmanderätt kan vara svår att hantera. Förvaltningsrätterna ser dock som ett bra stöd och ser gärna att verket tar ytterligare initiativ på olika områden. Förvaltningsrätterna efterlyser särskilt ett effektivare verksamhetsstöd. anser att också kan bli mer proaktivt i att informera om vilket stöd de kan erbjuda samt stödja förvaltningsrätterna i bland annat organisationsfrågor. Regeringen kan tydligare styra mot ökad effektivitet anser att regeringens verksamhetsmål för handläggningstider är tydligt utformat men att det är för övergripande och trubbigt ur effektivitetssynpunkt. De fyra förvaltningsrätter som uppnådde regeringens verksamhetsmål 2013 hade handläggningstider för enskilda måltyper, till exempel socialförsäkringsmål, som låg klart över målet . Vidare kan förvaltningsrätter vara produktiva genom att arbeta av äldre mål men ändå framstå som mindre effektiva eftersom avarbetningen innebär att den samlade handläggningstiden ökar. Det finns en risk att verksamhetsmålet förlorar i betydelse eftersom det är utformat på en alltför övergripande nivå. Granskningen visar att förvaltningsrätterna ser verksamhetsmålet som styrande i olika grad. Några ser det mer som en vision eller riktmärke än ett mål som verksamheten aktivt ska styras mot. Granskningen visar vidare att vissa av de initiativ som regeringen tagit för att effektivisera förvaltningsrättsprocessen tycks ha haft liten betydelse för förvaltningsrätternas effektivitet och arbetssätt. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Utveckla informationen om beräknad handläggningstid Effektivisera handläggningsprocessen I samverkan med förvaltningsrätterna utveckla informationen i processen och se över den allmänna informationen Initiera åtgärder för att uppnå ökad enhetlighet i kommunicering i målen Utveckla målhanteringssystemet Stödja förvaltningsrätterna i utveckling av effektivare processer Se över nuvarande verksamhetsmål i regleringsbrevet GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Den som inte är nöjd med ett beslut som fattats av en myndighet, till exempel eller kommunens socialtjänst, kan överklaga beslutet till förvaltningsrätten. har granskat förvaltningsrätternas hantering av överklagade beslut om sjukpenning, sjuk- eller aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd. Fokus i granskningen har legat på handläggningstider och information till enskilda. 1.1Bakgrund och motiv till granskning Förvaltningsrätterna handlägger mål som huvudsakligen rör tvister mellan enskilda personer och myndigheter. Socialförsäkringsmål och mål enligt socialtjänstlagen är vanligt förekommande måltyper i förvaltningsrätterna. När det gäller socialförsäkringsmål handlar de flesta om sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning2, medan mål enligt socialtjänstlagen i första hand handlar om ekonomiskt bistånd. inkom drygt 3 400 mål om sjukpenning och drygt 2 100 mål om sjuk- och aktivitetsersättning till förvaltningsrätterna. Motsvarande siffra för mål enligt socialtjänstlagen var drygt 26 100. Totalt inkom alltså knappt 31 700 sådana överklagade beslut till förvaltningsrätterna , vilket är av det totala antalet inkommande mål. Regeringens verksamhetsmål är att av målen i förvaltningsrätt ska ta högst att avgöra.3 Förvaltningsrätterna har haft problem med att klara regeringens verksamhetsmål. Den regionala spridningen i handläggningstider är också stor mellan landets tolv ombudsmän () har kritiserat förvaltningsrätternas långa handläggningstider.4 Den som överklagar ett myndighetsbeslut som rör den egna försörjningen, som till exempel beslut om sjukpenning, har behov av att få detta prövat på ett rättssäkert sätt och i rimlig tid. Långa handläggningstider och en ovisshet om när målet kan komma att avgöras kan få negativa konsekvenser för den enskildes möjlighet till försörjning och livskvalitet samt skapa 2Dessa utgjorde tillsammans strax av socialförsäkringsmålen . 3Verksamhetsmålet gäller inte förturs- och migrationsmål. 4Justitieombudsmannens ämbetsberättelse 2012/13:JO1. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA onödig påfrestning på den privata ekonomin. För den enskilde är det också viktigt att ansvariga aktörer ger rätt förutsättningar för att hantera en överklagandeprocess. Det innebär att information, bemötande och stöd är utformat på ett sätt så att den enskilde förstår och kan hantera processen. Syftet med granskningen är att undersöka om hanteringen av överklagade myndighetsbeslut som rör den enskildes försörjning och privatekonomi är effektiv och rättssäker. Med effektiv menas att målen avgörs i rimlig tid och med rättssäker att processen och handläggningen av mål är förutsebar och enhetlig. En viktig del har varit att granska om ansvariga aktörer ger förutsättningar för den enskilde att förstå och hantera processen. Granskningen omfattar överklagade beslut om sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning samt ekonomiskt bistånd. Tre delfrågor har varit styrande för arbetet i granskningen: Varför uppnår inte förvaltningsrätterna regeringens verksamhetsmål för handläggningstider och vad kan förklara skillnaderna i handläggningstider? Är information och bemötande från berörda myndigheter samt överklagandeprocessen utformad på ett sätt så att den enskilde ges förutsättningar att förstå och hantera den? Skapar regeringen och förutsättningar för en effektiv handläggning i förvaltningsrätterna? Fokus i granskningen ligger på förvaltningsrätternas hantering av överklagade beslut. Vi har även i begränsad omfattning undersökt information och bemötande vid och i några kommuner. och regeringen omfattas också av granskningen. fördelar resurser till förvaltningsrätterna utifrån ramanslaget för Domstolar5 samt ska ge administrativt stöd och service åt domstolarna. Granskningen omfattar inte utfallet i målen, det vill säga förvaltningsrätternas domar. 5Sveriges Domstolar är samlingsnamnet för domstolarnas verksamhet. Domstolar omfattar de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, hyres- och arrendenämnderna, och . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN har i samband med behandlingen av propositionen En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess uttalat att rättskipningen ska vara förutsebar och enhetlig och att den som vänder sig till domstol ska kunna utgå från att mål avgörs inom rimlig tid.6 I betänkandet hänvisas till regeringsformen som slår fast att en rättegång ska genomföras rättvist och inom skälig tid.7 Vidare uttrycks att verksamheten vid Domstolar ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv.8 Även budgetlagen (2011:203) understryker att statlig verksamhet ska eftersträva hög effektivitet och god hushållning.9 Utgångspunkten för bedömning av handläggningstiden i förvaltningsrätterna är regeringens verksamhetsmål om att av målen, exklusive förturs- och migrationsmål, ska ta högst att avgöra.10 Enligt förvaltningsrättsinstruktionen ska ett mål i förvaltningsrätten avgöras så snart det kan ske.11 Detta innebär enligt JO att mål som är klara för avgörande inte får bli liggande under någon längre tid.12 Kommunikationen i ett förvaltningsärende sker i huvudsak skriftligen. Utgångspunkt för bedömning av information är bland annat språklagen (2009:600) där det framgår att språket i offentlig verksamhet ska vara vårdat, enkelt och begripligt.13 Av förvaltningslagen (1986:223), som gäller förvaltningsmyndigheternas handläggning av ärenden, framgår att en myndighet ska sträva efter att uttrycka sig lättbegripligt och att myndigheten även på andra sätt ska underlätta för den enskilde att ha med den att göra.14 Ett av de strategiska mål som tillsammans med Domstolar har tagit fram är att kommunikationskanalerna ska vara väl utvecklade och den information som lämnas ska vara lättillgänglig, relevant och begriplig.15 2012/13:JuU15, rskr 2012/13:154. 72 kap. 11 § andra stycket regeringsformen. 8Se även regleringsbrevet avseende Domstolar. 91 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 10Regleringsbrev för avseende Domstolar. 1117 § förordningen (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion. 12Se t.ex. JO-inspektion vid Förvaltningsrätten i med dnr 5810-2011, JO-beslut med dnr 4669-2012 och JO-beslut med dnr 2922-2013. 1311 § språklagen (2009:600). 147 § förvaltningslagen (1986:223). 15Strategisk inriktning 2010-2020, . ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Granskningen bygger på såväl kvantitativa som kvalitativa metoder. Eftersom det till stor del saknas generaliserbart underlag och information om granskningens frågor har vi genomfört två större undersökningar – dels en aktstudie vid ett urval förvaltningsrätter och dels en telefonintervjuundersökning till personer som överklagat ett beslut till förvaltningsrätten och fått en dom.16 Statistikkonsulterna har anlitats för hjälp med upplägg av dessa undersökningar samt bearbetning av resultat. har genomfört telefonintervjuerna. I övrigt bygger granskningen på intervjuer, dokumentstudier och verksamhetsstatistik. För att besvara frågan om varför förvaltningsrätterna inte uppnår regeringens verksamhetsmål och vad som kan förklara skillnaderna mellan förvaltningsrätterna, har genomfört en aktstudie. Syftet med aktstudien har varit att kartlägga vad handläggningstiden består av samt moment i handläggningen som kan påverka handläggningstiden. framför allt undersöka hur mycket som är aktiv tid, det vill säga tid som driver en ärendeprocess framåt, och hur mycket som är så kallad liggtid i den totala handläggningstiden. Aktstudien omfattar sex av totalt tolv förvaltningsrätter.17 Dessa har valts ut genom ett stratifierat slumpmässigt urval, där samtliga förvaltningsrätter har delats in i tre grupper med utgångspunkt i förvaltningsrätternas Därefter slumpades två förvaltningsrätter per grupp fram. Resultatet av aktstudien är med denna metod generaliserbart för samtliga tolv förvaltningsrätter för de tre måltyper som aktstudien omfattar. Målpopulationen för aktstudien var mål som avslutats vid samtliga tolv förvaltningsrätter , totalt 8 624 mål. Från var och en av de sex utvalda förvaltningsrätterna valdes därefter 120 mål slumpmässigt ut, fördelat på 40 mål vardera för sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd. Totalt ingår 715 akter i aktstudien.18 Inför aktstudien kartlade vi handläggningsprocessen på två förvaltningsrätter. Därefter tog vi fram ett frågeformulär som testades genom en pilotstudie på en tredje förvaltningsrätt. Resultatet från aktstudien har återkopplats till 16En fördjupad beskrivning av metoden och de formulär som använts vid undersökningarna finns i bilaga 1, 2 och 3. 17Dessa sex förvaltningsrätter är , , , , och . 18En förvaltningsrätt hade inte avgjort fler än 35 mål om sjuk- och aktivitetsersättning , varför antalet mål inte summerar till 720. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN och diskuterats med berörda förvaltningsrätter. Resultatet har även på ett övergripande sätt återkopplats till och .