urf · H1A5URF1 · 2014-01-22 00:00:00 — Utredningen har föreslagit att vissa bestämmelser som regleras i föreskriften till lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i i stället bör regleras i lagform, eftersom bestämmelserna är av sådan vikt för och det politiska arbetet där. Dessutom har utredningen föreslagit att det ska tas in nya bestämmelser om stöd till partigrupper för kostnader för riksdagsledamöters språkutbildning. Detta innebär att förhållandevis omfattande strukturella ändringar behöver göras i lagen i form av nya kapitelrubriker, ändrade underrubriker och numrering av paragrafer. Utredningen har bedömt att det är lämpligast att ändringarna genomförs i en ny lag – lagen om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . För att öka lagens överskådlighet har utredningen föreslagit att lagen strukturellt byggs upp med tydliga kapitelrubriker som grundas på den nuvarande lagens underrubriker. I syfte att underlätta tillämpningen av lagen har vidare föreslagits att klara och informativa underrubriker ska föras in. 11.2.3 Bestämmelser på rätt nivå i normhierarkin För att lagtexten inte ska tyngas med alltför mycket detaljer har utredningen föreslagit att de närmare förutsättningarna för till exempel ledamöternas arvoden och andra ekonomiska villkor och stöd ska regleras i tillämpningsföreskrifter till ersättningslagen och till lagen om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . Strukturellt följer en tillämpningsföreskrift den lag vars tillämpning föreskriften är avsedd att underlätta. 11 FÖRSLAGENS KONSEKVENSER 2013/14:URF1 kan tillämparen utgå från bestämmelserna i lagen och därefter lätt hitta de närmare bestämmelserna i föreskriften. Närmare anvisningar och vägledning om hur lagar eller föreskrifter kan eller bör tillämpas i olika avseenden kan med fördel ges i allmänna råd. Mot denna bakgrund har utredningen föreslagit att vissa av de bestämmelser som finns i tillämpningsföreskrifterna till ersättningslagen eller i riktlinjer bör tas in allmänna råd till lagarna. Genom att de allmänna råden i strikt rättslig mening inte är bindande lämnas ett visst utrymme för flexibilitet och anpassning till omständigheterna i den enskilda situationen som råden ger vägledning i flertalet fall. Utredningen har strävat efter en lagstiftning som är tydlig och begriplig, både för den som är direkt berörd av reglerna och för den som av allmänt intresse vill sätta sig in i vad som gäller. Utredningen har föreslagit språkliga ändringarna i syfte att alla bestämmelser ska uttryckas så enkelt och vårdat som möjligt med ett modernt språkbruk. Terminologin är tänkt att vara enhetlig och klargörande utan att innebörden av bestämmelserna ändras. Genom att reglerna får en mer enhetlig och modern utformning underlättas administrativa arbete i fråga om stöd och service till ledamöter och partikanslier. Dessutom förenklas förvaltningens information till allmänheten om , ledamöterna och deras arbete. 11.2.5 Regelförenkling och transparens Förslagen innebär en regelförenkling som, om de genomförs, bör kunna underlätta tillämpningen av bestämmelserna. Förslagen medför också att transparensen i regelverken ökar genom att det blir lättare att hitta en särskild bestämmelse och att förstå innebörden av reglerna. Denna regelförenkling och ökade transparens ökar trovärdigheten i ersättningssystemen och innebär en fördel för samhället i stort genom att det kommer att vara enklare att informera sig om innehållet i bestämmelserna om ledamöternas ersättningar och om stödet via partigrupperna, trots att regelverket sammantaget är ganska omfattande. 11.3 Konsekvenser av den materiella översynen 11.3.1 Effekter för riksdagsledamöterna Utredningens bedömning: Utredningens förslag kommer att underlätta utövningen av riksdagsuppdraget, till exempel genom möjlighet till vidareutbildning med sikte på de särskilda kraven i det uppdraget. Det ges också möjlighet för ledamöterna – med de höga krav på anträffbarhet som finns för 2013/14:URF1 11 FÖRSLAGENS KONSEKVENSER riksdagsledamöter – att under uppehåll i kammarens arbete resa mellan en annan bostad än bostaden på hemorten och arbetet. Förslaget om ersättning för taxiresor i vissa fall innebär att det blir lättare att resa tryggt för en ledamot som på grund av säkerhetsskäl av har rekommenderats att åka taxi. Genom förslagen om ersättning för kostnader som avser telefoni och datakommunikation utökas ledamöternas möjligheter att få ersättning vid användningen av teknisk och elektronisk utrustning inom ramen för riksdagsuppdraget. Förslagen om en reducering av logiersättningen för en egen övernattningsbostad innebär att ledamöternas skyldigheter författningsregleras och på så sätt tydliggörs. Föreslagen om att en ledamot själv ska få besluta om utrikes tjänsteresor till länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och till länder som har ansökt om medlemskap i unionen (EU) kommer att leda till att det blir enklare för en ledamot att besöka bland annat EU:s institutioner och EES-länderna, däribland de nordiska länderna. Utredningen har föreslagit att får erbjuda en ledamot stöd för vidareutbildning inom ramen för uppdraget som ledamot i . Förslaget innebär i huvudsak att dagens praxis när det gäller introduktion till uppdraget som riksdagsledamot och ledarskaps- och språkutbildningar författningsregleras. Förslaget innebär dels att ledamöternas möjlighet till vidareutbildning tydliggörs, dels en ökad transparens genom att ledamöterna lättare kan få information om vad som gäller. Ersättning för resor från och till en annan bostad än bostaden på hemorten Riksdagsledamotens bostad på hemorten betraktas alltid som tjänsteställe, vilket innebär att resor mellan bostaden och anses vara en tjänsteresa. Utredningen har föreslagit att även en riksdagsledamots resa från och till en annan inte tillfällig bostad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och en ort där ledamoten utövar sitt uppdrag, under ett uppehåll i kammarens arbete, ska ersättas av . Det föreslås att ersättningen ska betalas ut som en skattepliktig kostnadsersättning och att resekostnaden inte är avdragsgill i samband med att beslutar om slutlig skatt. Resandet är en nödvändig förutsättning för att ledamöter ska kunna fullgöra sitt uppdrag. Under längre uppehåll i kammarens arbete utgår många ledamöter från en annan bostad än permanentbostaden när de utövar sitt uppdrag. Mot bakgrund av de högt ställda kraven på ledamöternas anträffbarhet underlättas ledamöternas resande genom förslagen. Även ledamöternas möjligheter till kontakter och en social tillvaro vid sidan av riksdags- 11 FÖRSLAGENS KONSEKVENSER 2013/14:URF1 uppdraget främjas, i synnerhet för de som inte har sin alternativa bostad i med omnejd. Ersättning för taxiresor i vissa fall Utredningen har föreslagit att en ledamot ska få ersättning för kostnader för privatresa med taxi om har rekommenderat ledamoten av säkerhetsskäl att åka taxi såväl vid tjänsteresor som privata resor (taxirekommendation). Förslaget innebär att det blir lättare att resa tryggt för en ledamot som på grund av allvarliga hot mot ledamotens person, familj eller egendom har rekommenderats att åka taxi. Ersättning för kostnader som avser telefoni och datakommunikation Utredningens förslag om ersättning för kostnader som avser telefoni och datakommunikation fyller ut vissa luckor i dagens reglering. Förslagen innebär att ledamöterna har rätt till ersättning för abonnemang och trafikavgifter vid datakommunikation med det bredband som tillhandahåller ledamöterna. Dessutom ersätts andra kostnader som uppkommer vid användningen av den tekniska och elektroniska utrustning som förvaltningen tillhandahåller, till exempel en avgift som ledamoten får betala för att utomlands ansluta utrustningen till ett lokalt nätverk. Vidare får en ledamot, som inte har kunnat använda den tekniska och elektroniska utrustning som tillhandahålls genom , rätt till ersättning för kostnader för datakommunikation när han eller hon använder sin privata tekniska och elektroniska utrustning inom ramen för riksdagsuppdraget. Ersättningsrätten utsträcks också till att omfatta kostnader som uppkommer då ledamoten använder annan teknisk eller elektronisk utrustning i sitt uppdrag, det kan röra sig om en avgift för att ansluta en dator till ett lokalt nätverk eller en kostnad för att använda telefon på ett hotell. Rätten gäller, till skillnad mot tidigare, också när en ledamot inte är på tjänsteresa. Genom förslagen utökas ledamöternas möjligheter att få ersättning vid användningen av teknisk och elektronisk utrustning inom ramen för riksdagsuppdraget. finns det inte några bestämmelser som reglerar det förhållande att en ledamot delar en egen övernattningsbostad med en närstående person som inte har rätt till ersättning för logikostnader från . Inte heller finns motsvarande bestämmelser då en ledamot i stället delar bostaden med någon annan än en närstående person, till exempel om ledamoten har en inneboende. Logiersättningen har emellertid enligt gällande praxis inom förvaltningen reducerats om en ledamot inte bor ensam i sin övernattningsbostad. Genom utredningens förslag införs en reglering av dessa situationer. Den föreslagna regleringen bygger på nuvarande praxis. 2013/14:URF1 11 FÖRSLAGENS KONSEKVENSER Förslagen innebär att ledamöternas skyldigheter författningsregleras och på så sätt tydliggörs för ledamöter, och för övriga som är intresserade av att ta reda på vad som gäller i frågan. Utredningen har föreslagit att en ledamot själv ska få besluta om utrikes tjänsteresor till länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och till länder som har ansökt om medlemskap i unionen (EU) samt att ledamoten ska lämna in en kortfattad skriftlig redovisning för resan till . Redovisningen ska lämnas efter det att resan avslutades. Förslagen innebär att det blir enklare för en ledamot att besöka EU:s institutioner och andra organ inom EU. Men även resor till , däribland de nordiska länderna, och till kandidatländer och potentiella kandidatländer till EU underlättas. Ledamöterna ska lämna en skriftlig redovisning av resan till . Mot bakgrund av att redovisningen ska vara kortfattad bedömer utredningen att den tillkommande uppgiften endast kommer att ta en begränsad tid i anspråk för ledamöterna. Utredningens bedömning: Utredningens förslag innebär vissa kostnadsökningar för . Dessa kommer dock inte att bli större än att de bör kunna inom ramen för de nuvarande anslagen. Möjligheter till vidareutbildning och ledamöternas övernattningsbostäder Utredningens förslag om att får erbjuda en ledamot stöd för vidareutbildning inom ramen för uppdraget som ledamot av och förslaget om reducering av logiersättningen för en egen övernattningsbostad är en kodifiering av gällande praxis. Förslagen kommer därmed inte att medföra några ökade kostnader för . Ersättning för resor från och till en annan bostad än bostaden på hemorten Förslaget om att ledamöterna ska få ersättning för resor från och till en annan bostad än bostaden på hemorten innebär att riksdagsledamöterna kan få ersättning för resor från och till en annan inte tillfällig bostad inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det är svårt att förutse i vilken utsträckning ersättning kommer att begäras och beviljas. Att kostnaderna för resan inte motsvaras av en avdragsrätt kan emellertid indirekt sägas utgöra en begränsning av antalet resor som företas och som ersättning kommer att begäras för. Förslaget för också med sig att ska betala arbetsgivaravgifter på ersättningen för resorna. Förslaget kan sålunda medföra vissa merkostnader för . Utredningen bedömer emellertid att 11 FÖRSLAGENS KONSEKVENSER 2013/14:URF1 konsekvenserna av förslagen inte är mer omfattade än att de borde rymmas inom förvaltningens befintliga budgetramar. Ersättning för taxiresor i vissa fall Utredningens föreslag om ersättning för taxiresor medför att vid en taxirekommendation ska betala kostnaderna även för privata taxiresor. Utredningen kan inte närmare ange hur stora kostnaderna kan förväntas bli till följd av förslaget. Utredningen bedömer dock att kostnadsökningarna inte blir större än att de bör kunna inom ramen för förvaltningens nuvarande budget. Ersättning för kostnader som avser telefoni och datakommunikation Utredningens förslag innebär att kommer att betala högre kostnader för en ledamots användning av teknisk och elektronisk utrustning i tjänsten än vad förvaltningen gör . Skälet till de höjda kostnaderna är att ersättningsrätten enligt förslaget gäller oavsett om en ledamot är på tjänsteresa eller inte. Exempel på sådana kostnader är avgifter som ledamoten får betala för att utomlands ansluta den utrustning som tillhandahålls av till ett lokalt nätverk, kostnader för datakommunikation på privat teknisk och elektronisk utrustning, eller en kostnad för att använda telefon på ett hotell. När det gäller kostnader för abonnemang och trafikavgifter vid datakommunikation med det mobila bredband som tillhandahåller ersätts dessa av förvaltningen, även då ledamöterna inte är på tjänsteresa, trots att rätten till ersättning inte uttryckligen regleras i ersättningslagen. De nya ersättningsskyldigheterna kommer att innebära kostnadsökningar för . Utredningen bedömer dock att kostnaderna endast kommer att öka ytterst marginellt. Utredningen har föreslagit att en ledamot själv ska få besluta om utrikes tjänsteresor till länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och till länder som har ansökt om medlemskap i unionen. Förslaget omfattar sådana resor som bekostas av det rambelopp per ledamot och valperiod som beslutar om (för innevarande valperiod). Detta innebär alltså att kostnaderna för resorna inte kommer att överstiga rambeloppet. Förslaget om att ledamoten ska lämna in en kortfattad skriftlig redovisning för resan till och att förvaltningen en gång per valperiod ska genomföra en uppföljning av resultatet av resorna, kommer i viss mån att leda till tillkommande arbetsuppgifter för förvaltningen. Merkostnaden för de nya arbetsuppgifterna är dock inte mer omfattande än att den, enligt utredningens bedömning, bör kunna rymmas inom förvaltningens befintliga budget. 2013/14:URF1 11 FÖRSLAGENS KONSEKVENSER Utredningens bedömning: Utredningens förslag kommer inte att medföra några konsekvenser på de övriga förhållanden som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Utöver de konsekvenser som har beskrivits i det föregående ska enligt kommittéförordningen förslag som påverkar kostnaderna eller intäkterna för kommuner, landsting, företag eller andra enskilda redovisas i ett betänkande (se 14 §). Detsamma gäller när ett förslag innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. Om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet (se 15 §). Utredningen bedömer att förslagen i övrigt inte får några sådana konsekvenser som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen. 12 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Utredningens förslag: Följande nya lagar ska träda i kraft –nya ersättningslagen, då lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ska upphöra att gälla, –nya lagen om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i , då lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ska upphöra att gälla, –förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, –förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter, –förslag till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m., –förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), –förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för , –förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för , –förslag till lag om ändring i lagen (2012:880) med instruktion för , –förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för och –förslag till lag om ändring i lagen (2012:884) med instruktion för . Övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och till ändringar i den lagen ska fortfarande gälla. Utredningens bedömning: Följande nya förordningar, föreskrifter och allmänna råd bör träda i kraft –förslag till förordning om ändring i förordningen (1995:268) om samordning av statlig tjänstepension med vissa pensioner till ledamöter och ledamöter av , –förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, –nya tillämpningsföreskrifter och allmänna råd till lagen (2015:xxxx) om ersättning till ledamöter, då tillämpningsföreskrifter (2006:6) till 2013/14:URF1 12 IKRAFTTRÄDANDE- OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ska upphöra att gälla, –tillämpningsföreskrifter och allmänna råd till lagen (2015:xxxx) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i , då riksdagsstyrelsens föreskrift (2012:8) om visst stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ska upphöra att gälla, och –förslag till föreskrift om ändring i riksdagsstyrelsens föreskrift (2012:1) om utskottens utrikes resor. Följande föreskrifter och riktlinjer bör upphöra att gälla –föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter, –föreskriften (2013:9) om barnverksamhet, och –riktlinjerna (2001:2) för riksdagsledamöternas tjänsteresor. Med hänsyn till den tid som kan behövas för remissförfarandet och det fortsatta beredningsarbetet bör det vara möjligt att låta de nya lagarna, föreskrifterna och allmänna råden, och ändringsförfattningarna träda i kraft . Samma tidpunkt bör gälla för upphävande av lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i , tillämpningsföreskriften (2006:6) till lagen om ekonomiska villkor för ledamöter, riksdagsstyrelsens föreskrift (2012:8) om visst stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i , föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter, föreskriften (2013:9) om barnverksamhet, och riktlinjerna (2001:2) för riksdagsledamöternas tjänsteresor. Lagen om ekonomiska villkor för ledamöter har ändrats sedan tillkomsten . I flertalet fall har det meddelats övergångsbestämmelser som fortfarande kan vara aktuella. Eftersom den nya lagen inte innehåller några sakliga förändringar i de delar som omfattas av övergångsbestämmelser som är aktuella, bör övergångsbestämmelserna alltså fortfarande gälla. Det bör därför föreskrivas att övergångsbestämmelserna till den gamla lagen och till ändringar i den lagen fortfarande ska gälla. Enligt utredningens bedömning behövs det i övrigt inte några övergångsbestämmelser. Utredningen har genomfört både en regelteknisk och redaktionell översyn av de bestämmelser som rör riksdagsledamöternas ekonomiska villkor. Dessutom har översynen omfattat materiella frågor i regelverken, varav vissa frågor särskilt uppmärksammas i utredningsdirektiven. Översynen har bland annat utmynnat i strukturella och redaktionella ändringar där flera olika författningar har samlats i ett enhetligt regelverk. I författningskommentaren anges det var bestämmelsen har funnits tidigare. En kommentar till bestämmelsens materiella innehåll lämnas bara om det görs några ändringar i sak. I det följande anges att en paragraf eller en rubrik är ny om det inte finns någon motsvarighet i gällande författning. 13.1Förslaget till lag om ersättning till ledamöter Utredningen föreslår en delvis omdisponerad och i vissa avseenden ny ersättningslag. Bestämmelser om ledamöterna ekonomiska villkor har hämtats från andra författningar, och normnivån på vissa av dagens bestämmelser har ändrats. Strukturen i lagen har ändrats genom att två nya kapitel (6 och 8 kap.), införs och genom ändringar i ett delvis nytt kapitel (7 kap.). Redaktionellt har lagen ändrats genom att långa paragrafer har delats upp i flera kortare paragrafer och att underrubriker har förts in i kapitlen. Även språkliga förändringar har genomförts. Därutöver finns ett antal nya materiella bestämmelser i lagen. Med uttrycket ersättningslag avses lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ersättning till talmannen och ledamöter. –ersättning till talmannen (2 kap.), –arvode (3 kap.), –resekostnadsersättning (4 kap.), –traktamente (5 kap.), –övernattningsbostad (6 kap.), – arbetsrum, vidareutbildning och teknisk och elektronisk utrustning (7 kap.), –barnverksamhet (8 kap.), –ålderspension (9 kap.), –sjukpension (10 kap.), 2013/14:URF1 13 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR –efterlevandepension (11 kap.), –inkomstgaranti och efterlevandeskydd (12 kap.), –omställningsstöd och efterlevandeskydd (13 kap.), –försäkrings- och företagshälsovårdsförmåner (14 kap.), och –överklagande (15 kap.). Paragrafen är ny. Innehållsförteckningen ger en översikt över lagens innehåll. Utredningens överväganden finns i avsnitt 3.2. 2 § En ledamot har rätt till ersättning enligt bestämmelserna i denna lag. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 1 kap. 1 § första stycket första meningen ersättningslag. Uttrycket är berättigad till ekonomiska förmåner har ersatts med har rätt till ersättning (se mer om detta i avsnitt 3.1.5). Paragrafen har ändrats språkligt och en ny rubrik har införts. Utredningens överväganden finns i avsnitt 3.2. 3 § Bestämmelserna i denna lag gäller även talmannen, om det inte framgår någonting annat av 2 kap. 1 och 2 §§ eller av sammanhanget. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 2 kap. 7 § ersättningslag. Paragrafen har fått en ny placering i lagen i syfte att samla de grundläggande bestämmelserna om rätten till ersättning i det första kapitlet. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt och en ny rubrik har införts. 4 § För en ersättare för en ledamot gäller samma bestämmelser som för en ledamot, om det inte föreskrivs någonting annat i denna lag. får kompensera en ersättare för förlorad semester för den del av tjänstgöringen i som understiger . Paragrafens första stycke motsvarar till sitt innehåll 1 kap. 1 § tredje stycket ersättningslag och andra stycket motsvarar till sitt innehåll 1 kap. 2 a § i samma lag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt och en ny rubrik har införts. 5 § Om en ledamot har beviljats ledighet från sitt uppdrag under minst en månad i följd, får det lämnas ersättning för bara om skälet till ledigheten är offentligt uppdrag, militärtjänstgöring, sjukdom eller något annat förhållande som omfattas av bestämmelserna om rätt till ledighet för arbetstagare hos . 13 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2013/14:URF1 Ersättning får inte lämnas för tid då en ledamot är statsråd eller statssekreterare. Paragrafens första stycke motsvarar till sitt innehåll 1 kap. 1 § första stycket andra meningen ersättningslag, och andra stycket motsvarar till sitt innehåll 1 kap. 1 § andra stycket i samma lag. Paragrafen har ändrats språkligt och en ny rubrik har införts. 6 § Bestämmelserna i 3–5, 7 och 14 kap. ska tillämpas från och med den dag då ledamoten tar plats i till och efter det att uppdraget att vara ledamot upphör. För ersättare av annan ledamot än talmannen eller ett statsråd eller en statssekreterare ska 3–5, 7 och 14 kap. tillämpas endast för den tid som ersättaren enligt bevis från ska fullgöra uppdraget. Om uppdraget upphör tidigare ska 3–5, 7 och 14 kap. tillämpas till och efter den dag uppdraget upphör, dock längst till och med den dag som anges i beviset. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 1 kap. 2 § ersättningslag.