rir · H2B514 · 2014-06-19 00:00:00 — Personer med eftergymnasial utbildning kan till exempel förmodas vara närmare arbetsmarknaden än dem med endast förgymnasial utbildning och då ha något bättre förutsättningar att ta del av aktiviteter som är direkt kopplade till att söka jobb. Respondenter med eftergymnasial utbildning har dock endast i något högre utsträckning svarat att de har fått mest hjälp med jobbsökande, jämfört av dem med förgymnasial utbildning. Båda grupperna har svarat i ungefär lika stor utsträckning att de aldrig har fått ta del av de i enkäten specificerade arbetsmarknadsrelaterade aktiviteterna.142 Svaren har även analyserats i förhållande till hur man har haft en lots. Personer som har haft en lots kan antas behöva socialt stöd i något mindre utsträckning jämfört med dem som har tagit del av tjänsten . Individen har troligtvis fått tillräckliga kunskaper om det svenska samhället för att kunna klara av praktiska frågor i vardagen utan hjälp från lotsen. Även arbetsförmedlare har pekat på att lotstjänsten initialt kan innehålla socialt stöd i högre grad som därefter fasas ut och övergår till mer arbetsmarknadsrelaterat stöd.143 På frågan om vilken typ av hjälp de nyanlända 142Statistikkonsulterna, – , undersökning riktad till personer som haft etableringslotsar, s. 27 ff. 143Intervju 8 och 9. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? har fått mest av visar en analys av svaren i förhållande till tid med lots att de som har haft lotsen mer än 12 månader inte har fått mest hjälp med jobbsökande i större utsträckning än personer med med lots (se tabell 8). Tabell 8 Har du fått mest hjälp med jobbsökande, mest praktisk hjälp eller ungefär lika mycket av varje? (Antal svar 903, andel i procent) 0–6 månader 7–12 månader Källa: telefonenkät till nyanlända. En undersökning av svaren för de mer specificerade arbetsrelaterade aktiviteterna (se tabell 10 för aktiviteter) i förhållande till hur individen har tagit del av lotstjänsten pekar däremot på att de som gått i lotstjänsten har fått ta del av vissa aktiviteter i större utsträckning än dem med i tjänsten. Nyanlända med i tjänsten har exempelvis i högre grad svarat att lotsen ordnade besök på företag och andra hos arbetsgivare vid ett eller flera tillfällen (av dem med lots ) än personer som haft lotstjänsten 7–12 månader () och personer med lots i 0–6 månader ().144 Även för de övriga frågorna – träna intervjusituationer, information om arbetsmarknad, hjälp med ansökan till praktik eller jobb – har nyanlända som deltagit längre i lotstjänsten fått mer av den typen av stöd jämfört med personer med i tjänsten.145 Men trots att det verkar finnas en utveckling inom tjänsten mot att nyanlända får ett mer arbetsrelaterat lotsstöd ju längre tjänsten pågår, är det ändå en hög andel, närmare hälften,146 inom gruppen som har haft en lots som har svarat att de aldrig har fått den hjälp som specificeras ovan i tabell 10. Sammanfattningsvis tyder resultaten från enkäten till nyanlända på att en betydelsefull andel av de nyanlända upplevt att de inte har fått stöd med att söka jobb. 144Statistikkonsulterna, – , undersökning riktad till personer som haft etableringslotsar, s. 87. 145Statistikkonsulterna, – , undersökning riktad till personer som haft etableringslotsar, s. 87 ff. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 4.2.2Individer som i högre utsträckning fått hjälp med att söka arbete har även i högre utsträckning fått arbete I telefonenkäten till de nyanlända ingick frågor om vilken deras huvudsakliga sysselsättning var samt om de hade fått ett jobb eller deltagit i högskoleutbildning som de hade en lots.147 Av alla respondenter hade fått ett jobb som de hade en lots och av alla som svarat har arbete som huvudsaklig sysselsättning.148 Arbetsförmedlingens senaste statistik om etableringsuppdraget visar att av de nyanlända i etableringsuppdraget har arbete149 som sysselsättningsstatus respektive efter avslutad etableringsplan.150 En analys av svaren i enkätundersökningen visar att båda grupperna som har svarat att de har arbete, i högre utsträckning har fått mest hjälp med jobbsökande jämfört med övriga respondenter som svarat att de inte fick ett jobb som de deltog i lotstjänsten eller har ett arbete . Bland dem som fick ett jobb eller högskoleutbildning då de hade en lots151 svarade att de hade fått mest hjälp med jobbsökande av lotsen, jämfört bland dem som inte hade fått ett jobb eller en högskoleutbildning i lotstjänsten. 4.3Möjliga orsaker till varför tjänsten utvecklats mot socialt stöd 4.3.1Socialt stöd efterfrågas av de nyanlända Samtliga företrädare för lotsföretagen som har intervjuat under granskningen har framfört att de nyanlända främst efterfrågar socialt stöd från lotsarna.152 Lotsarna får bistå nyanlända med att betala räkningar, skaffa en förskoleplats eller kontakta vårdgivare. Lotsföretagen menar även att vissa 147Med jobb avses även arbete som egen företagare och arbete med arbetsmarknadsstöd, t.ex. nystartsjobb, instegsjobb, anställning med lönebidrag. 148Fråga 11 i telefonenkät till nyanlända: ber jag dig tänka på och hur det såg ut då med tanke på jobb, studier eller annat. Vilken var din huvudsakliga sysselsättning under den veckan? Fråga 12: Fick du jobb eller högskoleutbildning som du hade hjälp av en lots? arbete med stöd, utan stöd och nystartsjobb. 150Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 85. 15114,svarade att de fick jobb, 3,svarade att de fick högskoleutbildning, 1,svarade att de fick både jobb och högskoleutbildning. 152Intervju 10, 11, 12, 13 och 14. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? individer inte har förutsättningar att delta i aktiviteter som är riktade mot arbetsmarknaden. En lots beskriver att vissa nyanlända inte är jobb-redo.153 Av de kontaktpersoner som i webbenkät svarat att de lägger ner mer tid på socialt stöd uppger som orsak att de flesta nyanlända huvudsakligen har behov av just socialt stöd och uppger att de nyanlända inte har förutsättningar att delta i aktiviteter kopplade till arbetssökande. I detta sammanhang bör även nämnas att de flesta lotsföretag och nyanlända anser att tjänsten är anpassad efter de nyanländas behov. En stor del av lotsföretagens kontaktpersoner har i enkät svarat att de upplever att de har möjlighet att anpassa det stöd de ger nyanlända arbetssökande utifrån deras individuella behov. har svarat att de kan anpassa stödet i mycket stor utsträckning och har svarat i ganska stor utsträckning. har svarat att de i ganska liten eller mycket liten utsträckning kan anpassa stödet efter individens behov.154 Även en stor andel av de nyanlända upplever att lotsens stöd har varit anpassat efter deras behov. I telefonenkäten till nyanlända ansåg att lotsens stöd varit anpassat efter deras behov. svarade ungefär en av fem nyanlända, , att det inte var det.155 4.3.2Många har inte fått samhällsorientering Något annat som arbetsförmedlare har tagit upp som en möjlig anledning till att lotsarna får arbeta mycket med socialt stöd är att många nyanlända inte har tagit del av kursen samhällsorientering. Samhällsorientering är en insats som ska ingå i etableringsplanen som ska erbjudas av kommunerna.156 Syftet med samhällsorienteringen är att ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället samt en grund för fortsatt kunskapsinhämtande.157 Arbetsförmedlingen understryker i sin återrapportering till regeringen vikten av att samhällsorienteringen erbjuds tidigt i etableringsprocessen. Individen ska bland annat få kunskaper i vilka rättigheter och skyldigheter den har, hur samhället är organiserat och om praktiskt vardagsliv.158 Enligt förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska samhällsorienteringen 154Fråga 11 i enkät till lotsföretag: I vilken utsträckning har du möjlighet att anpassa det stöd du ger nyanlända arbetssökande utifrån deras individuella behov? 155Fråga 8 i telefonenkät till nyanlända: Tycker du att stödet varit bra anpassat, ganska bra anpassat, eller inte alls anpassat? 1572 § och 3 § i förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 158Arbetsförmedlingens återrapportering – Etablerings av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 22. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION påbörjas efter det att en etableringsplan har upprättats. Den ska normalt vara avslutad efter det att etableringsplanen har upprättats.159 Arbetsförmedlingens statistik visar dock att av dem som haft en etableringsplan har inte en avslutad utbildning i samhällsorientering inom ett år.160 4.3.3Oklar ansvarsfördelning avseende det sociala stödet En bidragande orsak till att lotsarnas roll har utvecklats mot socialt stöd kan vara den oklara ansvarsfördelningen för den delen av de nyanländas etableringsprocess. Under intervjuer med har företrädare för lotsföretag uppgett att de upplever att ansvarsfördelningen för att stödja nyanlända i olika frågor är oklar mellan olika aktörer. Ett exempel är bostadsfrågan där Arbetsförmedlingen och kommunerna har ett formellt ansvar att hjälpa nyanlända finna en bostad. Men även lotsarna ska bistå de nyanlända i den frågan.161 Även arbetsförmedlarna uppger att också de stödjer individen i sociala frågor, men betonar att det är oklart i vilken utsträckning de ska göra detta.162 Det kan vara praktisk hjälp som stöd i att betala räkningar och fylla i blanketter till och Migrationsverket.163 En arbetsförmedlare anser att det inte ligger i Arbetsförmedlingens uppdrag att arbeta med socialt stöd, men säger sig ändå göra det i vissa fall.164 Några nyanlända har under intervjuer uppgett att lotsens roll är något oklar vad avser jobbdelen. De upplever generellt att det är oklart vem som ska hjälpa dem att få ett jobb: Arbetsförmedlingen eller lotsarna.165 En nyanländ berättar att när denne har frågor som är mer jobbinriktade, exempelvis hur man ska få ett arbete eller hitta praktik, då hänvisar lotsen till handläggarna på Arbetsförmedlingen.166 I detta sammanhang kan även nämnas att en stor del av kontaktpersonerna för lotsföretagen anser att nyanlända inte har en korrekt bild av tjänsten. I webbenkät svarar de att nyanlända i mycket 1594 § i förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 160Arbetsförmedlingens återrapportering – Etablerings av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 20 och s. 22. Se även prop. 2009/10: 60 s. 77 om lotsens roll i bosättningsfrågan. Se även förordning(2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare om olika aktörers ansvar i bosättningen. 162Intervju 8 och 9. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? liten utsträckning () och ganska liten utsträckning () har en korrekt bild av vad en lots ska hjälpa dem med.167 I likhet med har även andra aktörer funnit att det behövs en tydligare ansvarsfördelning av socialt stöd. Statskontoret påpekade i en utredning att ansvaret för socialt stöd borde förtydligas.168 I utredningen framkom att kommuner, arbetsförmedlingar och framför allt etableringslotsar i stor utsträckning ger socialt stöd. I webbenkät om bosättning och mottagande av nyanlända169 riktad till alla kommuner ställdes frågan om kommunen anser att det är tydligt vad som skiljer lotsarnas uppdrag från kommunens uppdrag när det gäller att ge socialt stöd till nyanlända (till exempel frågor som rör kontakter med andra myndigheter, kontakter med hälso- och sjukvården, familjeanknytningar och övriga asylfrågor m.m.) Totalt av respondenterna svarade nej och svarade ja.170 Kommuner och Landsting (SKL) har publicerat 35 förslag för ett bättre asyl- och flyktingmottagande där kommuner föreslås få en utvidgad och tydligare roll i det praktiska mottagandet av nyanlända.171 I förslagen framgår att det pågår ett arbete för att stödja den lokala samverkan, bland annat i frågor som rör ansvaret för det sociala stödet till nyanlända. Det bör enligt SKL också övervägas om ansvaret för det sociala stödet ska regleras på ett tydligare sätt.172 Det kan även noteras att regeringen införde ett stimulansbidrag på sammanlagt 11 miljoner till kommunerna för att engagera flyktingguider och familjekontakter för nyanlända.173 Syftet med flyktingguider och familjekontakter är att underlätta etableringen i samhället och skapa nätverk för de nyanlända.174 I vårändringsbudgeten fördubblar regeringen satsningen på flyktingguider till 21 miljoner kronor.175 167Fråga 13 i enkät till lotsföretag: I vilken utsträckning anser du att de nyanlända arbetssökande har en korrekt bild av vad en etableringslots ska hjälpa dem med? 168Statskontoret (2012:22) Etablering av nyanlända – En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen. 169Riksrevisionen har genomfört en webbenkät till samtliga kommuner i inom ramen för en granskning om mottagande och bosättning av nyanlända. I utskicket informerades kommunerna om att resultaten kan komma att användas i granskningen om etableringslotsar. 170Antal svar 258 av 290 kommuner. 171Sveriges Kommuner och Landsting, 35 åtgärdsförslag för ett hållbart asyl- och flytkingmottagande, . 172Sveriges Kommuner och Landsting, 35 åtgärdsförslag för ett hållbart asyl- och flytkingmottagande, , s. 7. 2012/13:1 Budget proposition , Utgiftsområde 13, s. 31. 174Länsstyrelsen, Information om flyktingguider, . 175Arbetsmarknadsdepartementet, Integrationssatsningar i regeringens vårändringsbudget, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Det är dock inte bara kommuner, Arbetsförmedlingen och lotsarna som arbetar med socialt stöd till nyanlända. Även organisationer inom det civila samhället erbjuder stöd till nyanlända. Ett exempel är Röda Korset som har gjort en kartläggning bland sina anställda och frivilliga medarbetare i syfte att undersöka vilka huvudsakliga behov migranter som söker sig till Röda Korset har.176 Undersökningen visade att nyanlända upplever att de slussas mellan olika myndigheter utan tillräcklig information om vilken funktion de olika myndigheterna har och vart de ska vända sig med vilka frågor. Röda Korsets frivilliga uppger att de lägger ned mycket tid på att ringa telefonsamtal till myndigheter, hjälpa till med att fylla i blanketter och även följa med på besök hos myndigheter. Nyanlända tar också i allt högre utsträckning med sig beslut och brev från myndigheter för att få hjälp att förstå innebörden.177 I undersökningen lyfts fram att flera frivilliga har föreslagit att det borde finnas en samordnande kontaktperson som skulle kunna fungera som praktiskt stöd och erbjuda kontinuitet i kontakten med de olika myndigheter som asylsökande och nyanlända kommer i kontakt med. Röda Korset framhåller även att ingen av de intervjuade i deras kartläggning har nämnt något om lotsarna, trots att lotsarnas uppdrag är att möta just det behov av kontaktperson som efterfrågas. Utöver ovan nämnda aktörer bör även noteras att varje myndighet har en serviceskyldighet som innebär att de ska hjälpa alla medborgare i frågor som rör myndighetens verksamhet. Enligt förvaltningslagen (1986:223) ska myndigheterna lämna vägledning, råd och annan hjälp, och frågor från enskilda ska besvaras så snart som möjligt.178 Om någon person dessutom av misstag vänder sig till fel myndighet, bör myndigheten enligt lagen hjälpa denna till rätta. Under intervjuer med har det framkommit att nyanlända tar med brev från myndigheter för att få hjälp från lotsarna att förstå innehållet. har varje myndighet krav på att uttrycka sig lättbegripligt och i de fall en person inte talar svenska anges i lagen att myndigheten vid behov bör anlita tolk.179 4.3.4Mer samverkan mellan lots, Arbetsförmedlingen och kommunerna behövs Den oklara ansvarsfördelningen för det sociala stödet kan ha sin grund i bristande samverkan bland berörda aktörer. Under intervjuer med företrädare för lotsföretag har det framkommit olika åsikter om hur samverkan med framför allt Arbetsförmedlingen fungerar, men generellt verkar behövas 176Röda Korset, Behov och brister i mottagandet och etableringen av migranter – en kartläggning utifrån Röda Korsets lokala iakttagelser, . Kartläggningen genomfördes och har bestått i en enkätundersökning samt djupintervjuer med frivilliga och anställda inom Röda Korsets verksamheter för migranter. 177Röda Korset, Behov och brister i mottagandet och etableringen av migranter – en kartläggning utifrån Röda Korsets lokala iakttagelser, , s. 8. 1797 § och 8 §. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? mer kontakt med arbetsförmedlarna. Detta bekräftas av svaren i enkäten till kontaktpersoner på lotsföretag där merparten önskar ha mer kontakt med både arbetsförmedlare och handläggare på kommunen (se tabell 9). Tabell 9 Skulle du vilja ha mer kontakt med handläggare på Arbetsförmedlingen i frågor som rör arbetet med etableringslotstjänsten? Skulle du behöva ha mer kontakt med handläggare på kommunen i ditt arbete med lotstjänsten? (Antal svar 378, andel i procent) Mer kontakt med handläggare på Mer kontakt med handläggare på Källa: webbenkät till kontaktpersoner på lotsföretag. Även arbetsförmedlarna uppger att det behövs mer samarbete med lotsar, men att de i många fall inte hinner ha kontakt i högre utsträckning.180 Enligt en enkätundersökning som länsstyrelserna genomförde bland samtliga kommuner fanns tecken på bristande samverkan mellan kommunerna och lotsarna.181 En tredjedel av kommunerna i undersökningen uppgav att de saknar samverkan med lotsar. 4.3.5Svårt att upprätthålla kompetens hos lotsföretag upphandlar lotstjänsten ska leverantören redogöra för att den erbjuder personal som har erfarenhet av integrationsprocessen och dokumenterad erfarenhet av att leda coachande samtal, goda kunskaper i arbetsmarknad och samhälle, studie- och yrkesvägledning och dokumenterad branschkunskap. Arbetsförmedlingen granskar denna dokumentation vid upphandlingstillfället. Därefter ska leverantören, enligt Arbetsförmedlingens allmänna bestämmelser, som är en del av avtalet, meddela Arbetsförmedlingen förändringar i bemanningen.182 Tjänstemän på uppger i intervjuer att brister i kompetens hos lotsarna är vanligt förekommande. Arbetsförmedlingen har i en riktad granskning specifikt mot lotsarnas kompetens hittat brister hos alla leverantörer som valdes ut för granskningen (se vidare kap. 5 om Arbetsförmedlingens kontroll och uppföljning av lotstjänsten).183 180Intervju 8 och 9. 181Länsstyrelserna, Mottagande och etablering av nyanlända 2012 – Resultatet av en enkätundersökning riktad till kommuner, . Enkäten besvarades av 273 av 290 kommuner, motsvarande 94 procents svarsfrekvens. 182E-post från Arbetsförmedlingen, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Av enkät framgår att av kontaktpersonerna på lotsföretagen hade erfarenhet av att ge socialt stöd till nyanlända innan de började arbeta med tjänsten etableringslots. På frågan om de hade erfarenhet av att hjälpa människor att söka arbete/utbildning svarade att de hade sådan erfarenhet. uppgav att de inte hade erfarenhet av de två kategorierna.184 Dessutom uppger de flesta att de har utbildning på högskolenivå (se tabell 10).185 Tabell 10 Vilken är din högsta utbildning? (Antal svar 378, andel i procent) Gymnasium eller motsvarande utländsk Grundskola eller motsvarande utländsk Källa: webbenkät till kontaktpersoner på lotsföretag. I intervjuer med har företrädare för lotsföretag berättat att det kan vara svårt för företagen att ha anställda lotsar med en sådan bred kompetens som krävs i en tjänst som ska vara individuellt anpassad för en så heterogen målgrupp som nyanlända.186 Ärendena kan se väldigt olika ut, vilket innebär att en lots inte kan ha den kompetens som krävs för att möta alla behoven. För att illustrera detta berättar en lots att många frågor från de nyanlända gäller asylrätten eftersom det kan röra sig om anknytningsärenden. Lotsen anser att det är ett mycket komplext område och att företaget inte har kompetens att hjälpa individen med detta.187 I enkätundersökning svarar av kontaktpersonerna på lotsföretag att de helt eller i hög grad instämmer med påståendet att de nyanlända ofta efterfrågar stöd som kontaktpersonerna inte kan erbjuda.188 Vi vet dock inte om detta beror på bristande kompetens inom företaget eller om det har andra orsaker. Dessutom pekar företrädare för lotsföretag på att ersättningssystemet inte säkerställer de ekonomiska förutsättningarna för att bygga upp långsiktig 184Fråga 3 i enkät till lotsföretag. 185Det bör noteras att enkäten riktades till kontaktpersoner inom lotsföretaget. Svaren är således inte representativa för alla personer som arbetar med lotsning, utan enbart för kontaktpersonerna på lotsföretagen. 186Intervju 10 och 11. 188Riksrevisionens webbenkät till kontaktpersoner på lotsföretag. Fråga 27: Ta ställning till följande påståenden: De nyanlända arbetssökande efterfrågar ofta stöd som vi inte kan erbjuda. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? kompetens inom företaget (se även tabell 14). Få nyanlända kommer i arbete, vilket gör det svårt för företag att bli lönsamma genom den resultatbaserade ersättningen. Detta medför bland annat att företag får betala sina anställda per uppdrag istället för att ha fasta löner, vilket i sin tur innebär att det är svårt att upprätthålla kompetensen i företaget då det blir färre som vill jobba under de förhållandena.189 Ytterligare en svårighet är Arbetsförmedlingens krav på att lotsföretaget ska kunna erbjuda tjänsten på alla språk, antingen genom språkkompetens hos egna lotsar eller genom tolk. En företrädare för lotsföretag uttrycker att det nästintill är omöjligt att ha språkkompetens för alla nyanlända bland personalen samt att den nuvarande ersättningsmodellen inte täcker kostnaderna för tolk.190 Tabell 11 Ta ställning till följande påstående: Ersättningarna från Arbetsförmedlingen täcker de kostnader som vår organisation har för lotsverksamheten (Antal svar 378, andel i procent) Instämmer i hög grad Instämmer i låg grad Källa: webbenkät till kontaktpersoner på lotsföretag. Även arbetsförmedlarna på lokalkontoren uppger att de upplever att vissa av lotsarna saknar den kompetens som krävs för att lotsa nyanlända in på arbetsmarknaden.191 En arbetsförmedlare exemplifierar detta med att berätta att den har uppmärksammat att förslag på praktikplatser eller ansökningshandlingar som lotsar skickar in för den nyanlände ofta är av undermålig kvalitet.192 Dessutom vänder sig lotsar till arbetsförmedlare för att hitta praktikplatser I dessa fall skapas merarbete för arbetsförmedlarna. understryker arbetsförmedlare att många av lotsarna brinner för att hjälpa individen, men att tiden eller kompetensen inte räcker till. Bristande kompetens är något som också uppmärksammats av kommunerna. Av de kommuner som har haft kontakt med lotsar har majoriteten bedömt att lotsarna generellt inte har tillräcklig kompetens för att fullgöra sina uppdrag (se tabell 12). 191Intervju 8 och 9. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 12 Bedöms dessa etableringslotsar generellt ha tillräcklig kompetens för att fullgöra sina uppdrag (t.ex. grundläggande kunskaper i svenska språket, om olika myndigheters uppdrag och insatser samt om hur samhället fungerar)? (Antal svar 204, andel i procent) Källa: webbenkät om mottagande och bosättning till samtliga kommuner.193 I de synpunkter som kommunerna har lämnat i webbenkäten framkommer att den kompetens som de anser att lotsarna saknar är tillräckliga kunskaper i svenska språket och samhället, exempelvis om olika myndigheters uppdrag och funktion. Lotsföretagen har stor frihet att anpassa innehållet i lotstjänsten efter de arbetssätt som de anser är mest effektiva för att få nyanlända in på Företrädare för lotsföretag har dock uppgett att tjänsten är omfattande och att det finns för lite utrymme för att arbeta med både socialt stöd och arbetsmarknadsinriktade aktiviteter.