eunbil · H20N30643A · 2014-12-02 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom Godkännande av den preliminära dagordningen (ev.) Godkännande av A-punktslistan Politisk överenskommelse avseende ändringar i moder- och dotterbolagsdirektivet. Överläggning har skett med . Frågan har behandlats i inför . och skedde samråd med avseende en annan del av det aktuella ändringsdirektivet. lämnade kommissionen förslag på ändringar i moder- och dotterbolagsdirektivet. Förslaget redovisas i fakta-PM 2013/14: FPM38. Ändringsdirektivet delades under det grekiska ordförandeskapet upp i två delar. En politisk överenskommelse träffades i delen som avser dubbel icke-beskattning vid . Vad gäller den återstående frågan, en gemensam obligatorisk anti-missbruksbestämmelse, presenterade det italienska ordförandeskapet en kompromiss som innebär att en anti-missbruksbestämmelse i form av en minimireglering införs. Ordförandeskapets kompromissförslag om en antimissbruks–bestämmelse behandlades av Ekofinrådsmötet men ingen enhällighet kunde uppnås. Efter ett möte på teknisk nivå återstår två medlemsstater som inte kunnat lyfta sina reservationer avseende kompromissförslaget. Det är angeläget att motverka möjligheterna till skatteflykt. Förslaget syftar till att bekämpa detta. Regeringen är positiv till att kompromissförslaget utformas som en minimireglering. kan således utöver denna anpassa sina anti-missbruksbestämmelser till nationella förhållanden. Kompromissförslaget bedöms därför, till skillnad mot kommissionens förslag, inte strida mot subsidiaritetsprincipen. Regeringen stödjer förslaget. Fördjupat samarbete om skatt på finansiella transaktioner En lägesrapport ska presenteras avseende arbetet med kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner (FTT). Regeringen har samrått med vid ett flertal tillfällen i samband med möte i , inför . Regeringen har informerat och avser informera . Regeringen har haft överläggningar om FTT med vid ett flertal tillfällen, i samband med beslutet om bemyndigandet av det fördjupade samarbetet. FTT har även behandlats och vid för Skatte- och gemensam överläggning om EU:s framtida budget eftersom FTT föreslogs utgöra en intäktspost i densamma. Kommissionen presenterade ett direktivförslag om FTT för alla medlemsstater . Enighet om förslaget kunde inte nås. Elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) bemyndigades av att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner. Kommissionen presenterade ett förslag om FTT inom ett fördjupat samarbete . Förslaget redovisas i FaktaPM 2012/13:FPM76. Vid presenterade ordförandeskapet en lägesrapport som beskrev arbetet med förslaget om FTT i fördjupat samarbete. Enligt rapporten har deltagande medlemsstater olika åsikter om t.ex. efter vilken princip beskattning ska ske (hemvist för finansiella institut eller utfärdandeland för finansiella instrument) och vilka finansiella instrument som ska omfattas av skatten. Ett möte i rådsarbetsgruppen för skattefrågor ska hållas . deltar aktivt vid rådsarbetsgruppsmöten i syfte att tillgodose intressen, men saknar rösträtt. Regeringen följer diskussionerna i rådet om ett fördjupat samarbete i EU om en skatt på finansiella transaktioner (FTT) och bevakar icke deltagande medlemsstaters intressen i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget inom ramen för ett fördjupat samarbete. Om och när beslut om en slutgiltig utformning fattats av de 11 deltagande medlemsstaterna kan effekterna av en FTT för bättre bedömas. Det har i skrivande stund inte kommit någon information från ordförandeskapet vilka förslag informationen kommer avse. (ev.) Gemensamma resolutionsmekanismen Rådet ska nå en politisk överenskommelse om en genomförandeakt gällande avgifter som på förhand ska tas ut av bankerna i bankunionsområdet till den gemensamma resolutionsfonden. Samråd har skett med i frågor som rör den gemensamma resolutionsmekanismen vid sex tillfällen , . informerades om frågan . slutfördes förhandlingarna om den gemensamma resolutionsmekanismen (se faktapromemoria 2012/13:FPM148). Förordningen antogs slutligt vid Ekofin och har publicerats. Vissa frågor kvarstår att lösa på nivå 2, däribland detaljer om hur avgifterna från bankerna ska beräknas, och dessa ska regleras i en genomförandeakt. Det uppstår vissa skillnader mellan avgifterna till den gemensamma fonden och avgifterna som banker får betala till respektive nationella fonder (dessa regleras av en delegerad akt enligt krishanteringsdirektivet). En justeringsmekanism har föreslagits i genomförandeakten för att begränsa dessa skillnader. Så länge inte går med i bankunionen berörs svenska banker inte av genomförandeakten, däremot kommer svenska bankers dotterbanker i bankunionsländer att få betala avgifter till den gemensamma bankunionsfonden i enlighet med genomförandeaktens regler. Regeringen har inget att invända mot den föreslagna genomförandeakten. (ev.) Finansiering för tillväxt Rådet ska anta slutsatser om finansiering för tillväxt och långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin. Då frågan är ny har varken överläggning eller samråd skett med . Överläggning i frågan planeras ske med . Kommissionen publicerade en om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (se Faktapromemoria 2012/13:FPM93) samt ett meddelande på samma ämne. Målsättningen är att aktivera privat kapital och minska bankberoendet för att öka tillväxt och stärka den inre marknaden. Initiativet innefattar: i) förslag att utveckla en reglering för värdepapperisering, ii) förslag att parallellt utreda harmonisering av säkerställda obligationer, iii) kartlägga och utreda behov för ett harmoniserat ramverk av riktade emissioner, s.k. private placement, iv) initiera arbete för att definiera internetbaserad gräsrotsfinansiering, s.k. crowdfunding, v) kartlägga och initiera arbete för förenklade redovisningsregler för små och medelstora företag, vi) arbeta för standardiserade europeiska kreditregister samt vii) eventuellt utreda frågan om harmoniserade insolvens- och skatteregelverk. Regeringen ställer sig bakom utkastet till slutsatser, då initiativ som ökar transparens och harmonisering kan bidra till att minska informationsasymmetrier och ensidigt bankberoende, och därigenom främja gränsöverskridande investeringar samt stärka den inre marknaden. Regeringen arbetar aktivt för att initiativ på området är enkla och transparenta samt varken äventyrar den finansiella stabiliteten eller investerar- och konsumentskydd. Åtgärder för att öka investeringar Vid mötet förväntas kommissionen presentera ett meddelande som kommit gällande en investeringsplan för EU samt tillsammans med Europeiska investeringsbanken (EIB) informera om det pågående arbetet med den rapport som en särskild arbetsgrupp, så kallad ”Task Force”, utarbetar om investeringar i EU. Kommissionens meddelande har inte tidigare behandlats. har informerats om arbetet som sker i Task Force vid samrådet inför . Kommissionen pekar i meddelandet på ett uppdämt generellt investeringsbehov i EU till följd av den ekonomiska krisen. menar kommissionen att det är viktigt att inte ytterligare belasta redan högt skuldtyngda medlemsstater i EU. Kommissionens meddelande fokuserar därför till stor del på att mobilisera privata investeringar. Investeringsplanen i kommissionens meddelande innehåller tre delar: En ny investeringsfond som kapitaliseras med från EIB och i garantier från EU-budgeten, varav är avsatta medel från befintliga program. Målet är att fonden fram till slutet av 2017 ska generera totala privata och offentliga investeringar på . Det arbete som gjorts i den särskilda Task Force att skapa en lista på EU-nivå med möjliga investeringsprojekt bör enligt kommissionen fortsätta. Kommissionen förslår även att en central investerarfunktion etableras med uppgift att ge rådgivning om EU-investeringar. Förbättra investeringsklimatet genom bland annat bättre regleringar på såväl EU-nivå som nationell nivå, ökad tillgång till långsiktig finansiering samt stärkande av den inre marknaden. Kommissionens meddelande om en investeringsplan för EU ska behandlas vid . I meddelandet inbjuder kommissionen att ställa sig bakom tre punkter. Bildandet av en investeringsfond och bättre utnyttjande av EU:s struktur och investeringsfonder. Upprättande av en lista med investeringsprojekt på EU-nivå och att etablera en investerarfunktion på EU-nivå. Ansträngningar att förbättra investeringsklimatet. tillsattes en särskild arbetsgrupp ledd av kommissionen och EIB med deltagande av EU:s medlemsstater för att analysera investeringsbehovet i EU och föreslå åtgärder för att öka investeringar i EU. Arbetsgruppen förväntas slutföra sin rapport och presentera den vid Ekofin och därefter skicka den som ett underlag till Europeiska rådets möte . Regeringen välkomnar kommissionens meddelande om en investeringsplan för EU vars syfte är att öka investeringar i EU och därmed bidra till fler jobb och ökad tillväxt. Investeringsplanen kan bli ett viktigt komplement till de åtgärder som görs på nationell nivå, inklusive strukturreformer för att stärka konkurrenskraft och tillväxt samt bidra till en hållbar utveckling. Generellt anser regeringen att det är viktigt att värna sunda offentliga finanser och EU:s fleråriga budgetram för 2014-2020. Kommissionen väntas presentera konkreta förslag på flera av de områden som pekas ut i meddelandet . Regeringen kommer att få anledning att återkomma till . (ev.) Översyn av sexpacket och tvåpacket Rådet ska diskutera en rapport om översynen av sexpacket och tvåpacket, ett paket av förordningar som innebär en förstärkning av stabilitets- och tillväxtpakten. Översynen har inte tidigare behandlats i . Samråd med om förordningarna i sexpacket, 1175/2011 och 1177/2011, skedde vid ett flertal tillfällen och om förordningarna i tvåpacket, 472/2013 och 473/2013, vid ett flertal tillfällen . Förordningarna i sexpacket stärker övervakningen av finanspolitiken i EU. Tvåpacket rör förstärkning av budgetövervakningen i euroområdet och stärkt övervakning av euroländer som hotas av eller genomgår allvarliga problem med den finansiella stabiliteten. Se faktapromemoriorna 2010/11:FPM7 och 2011/12:FPM70. Kommissionen ska enligt förordningarna i sex- och tvåpacken publicera en rapport till och till rådet. Rapporten ska bland annat utvärdera förordningarnas effektivitet och hur de har bidragit till en närmare koordinering av den ekonomiska politiken och till den ekonomiska konvergensen i unionen. presenterade kommissionen sin rapport. Kommissionen anser att det reformerade regelverket har ökat transparensen, förutsägbarheten och effektiviten i övervakningen, men att regelverket har varit på plats så att bedömningen ännu är ofullständig. Kommissionen pekar även på att regelverkets effektivitet är beroende av att den preventiva delen av stabilitets- och tillväxtpakten fungerar väl vilket kommer att kunna bedömas under en mer gynnsam framtida ekonomisk utveckling. Kommissionen anser att det finns utrymme för förbättringar vad gäller ökad transparens och lägre komplexitet i relationen mellan olika delar av ramverket och avser diskutera ramverkets funktion med och rådet . Regeringen välkomnar kommissionens rapport och ser fram mot diskussionen om ramverkets effektivitet. Rådet ska hålla en diskussion om översynen av 2020-strategin. Samråd har skett med om översynen av 2020-strategin vid ett flertal tillfällen. Senaste samrådet skedde inför EPSCO och inför TTE . presenterade kommissionen ett meddelande om genomförandet av 2020-strategin. Kommissionen inbjöd till ett offentligt samråd och det italienska ordförandeskapet har tagit initiativ till att i olika rådsformationer diskutera översynen av 2020-strategin. Diskussionerna kommer att sammanfattas i en ordförandeskapsrapport som Allmänna rådet förväntas ställa sig bakom och vidare utgöra ett underlag till Europeiska rådets möte . Kommissionen väntas därefter presentera eventuella förslag för att revidera strategin . Eventuella beslut om ändringar av strategin avses tas vid . Regeringens utgångspunkt är att EU även fortsatt behöver en gemensam och ambitiös strategi för att stärka EU:s konkurrenskraft och uppnå långsiktigt hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i hela EU. Regeringens målsättning är att upprätthålla ambitionsnivån och fokus i arbetet med 2020. För att uppnå detta är det helt centralt att medlemsstater själva tar sitt ansvar och påskyndar genomförandet av reformer på nationell nivå. Regeringen anser att det är viktigt att de slutsatser som dras av översynen noga beaktar effekter på finansiell stabilitet och offentliga finanser (både på nationell nivå och för EU-budgeten), samt inte försvagar befintliga regelverk. Regeringens utgångspunkt är att målen inte bör revideras. Regeringen anser att översynen bör fokusera på hur genomförandet av nödvändiga åtgärder som bidrar till en stabil och hållbar ekonomisk utveckling kan påskyndas inom ramen för det redan beslutade ramverket. Den europeiska terminen 2015 Förfarandet vid makroekonomiska obalanser – Kommissionens rapport om förvarningsmekanismen Rådet ska diskutera den årliga förvarningsrapporten (Alert Mechanism Report, AMR) . Samråd med om tidigare års rapporter har skett vid ett flertal tillfällen. Samråd om förvarningsrapporten skedde . Kommissionens förvarningsrapport om makroekonomiska obalanser publicerades . Rapporten ingår i den europeiska terminen för förstärkt ekonomisk samordning inom EU. Kommissionen motiverar i rapporten varför ett antal medlemsstater kommer att bli föremål för fördjupad granskning av kommissionen , utifrån vilka kommissionen kommer att avgöra om makroekonomiska obalanser föreligger eller ej. kommer bli föremål för en förnyad djupgranskning. Kommissionen motiverar detta bl.a. med anledning av den obalans som identifierats med en hög privat skuldsättning. Regeringen välkomnar förvarningsrapporten, då den är ett led i arbetet med att tidigt upptäcka makroekonomiska obalanser. Vid mötet kommer kommissionen presentera sin årliga tillväxtöversikt (Annual Growth Survey, AGS) och rådet ska ha en första diskussion om rapporten. Rapporten behandlas i inom ramen för den europeiska terminen. behandlades AGS i bland annat inför , samt inför (se Fakta-PM om fjolårets tillväxtöversikt 2013/14:FPM33). sker även samråd i om årets AGS inför EPSCO. Kommissionens tillväxtöversikt 2015 publicerades och utgör starten europeiska termin. I rapporten redovisar kommissionen sina prioriteringar inom den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . I årets rapport föreslår kommissionen ett integrerat förhållningsätt, baserat på tre huvudlinjer: Stimulans till investeringar. En förnyad vilja till strukturreformer. Den europeiska planeringsterminen är ett ramverk som syftar till att öka samstämmigheten i rapporteringen och granskningen av medlemsstaternas åtgärder inom ramen för EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2020), stabilitets- och tillväxtpakten samt förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser. Rapporten utgör ett bidrag till Europeiska rådets möte . ska olika rådskonstellationer, inkluderat Ekofin och EPSCO, ha fortsatta diskussioner om dessa prioriteringar och anta slutsatser inför Europeiska rådets möte , som vägledning inför medlemsstaternas rapportering inom 2020, stabilitets- och tillväxtpakten och det makroekonomiska obalansförfarandet. Regeringen välkomnar en första diskussion om rapporten. (ev.) Förberedelser inför Rådet förväntas förbereda diskussionen om ekonomiska frågor på Det är i skrivande stund inte klart vilka frågor som kommer att lyftas under denna dagordningspunkt. Uppföljning av G20:s finansministermöte i , Återrapportering av kommissionen och ordförandeskapet från G20:s finansministermöte i . Finansministermötet hade till syfte att förbereda G20:s toppmöte med statschefer i . Det var det femte och sista mötet för finansministrarna under det australiensiska ordförandeskapet. Sedvanlig återrapportering från finansministermötet väntas ske av kommissionen och ordförandeskapet till Ekofin-ministrarna. (ev.) Rapport till om skattefrågor Punkten kommer att bli en A-punkt. (ev.) Rapport från finansministrarna om skattefrågor inom ramen för europluspakten Punkten kommer att bli en A-punkt. (ev.) Uppförandekoden Rådet ska godkänna uppförandekodgruppens rapport om sitt arbete under det italienska ordförandeskapet och anta slutsatser om rapporten. Samråd om uppförandekoden för företagsbeskattning har skett med , . Överläggning ägde rum med skatteutskottet . antog rådet en resolution om en uppförandekod för företagsbeskattning. Syftet med koden är att motverka skadlig skattekonkurrens. En särskild högnivågrupp inom rådet har inrättats för att genomföra uppförandekodens principer. Varje halvår rapporterar uppförandekodgruppen till rådet om sitt arbete under respektive ordförandeskap. Rapporten godkänns sedan av rådet. Under det italienska ordförandeskapet har uppförandekodgruppen fortsatt sitt arbete med att granska nya skatteåtgärder (frysning) och avveckling av skatteåtgärder som bedömts vara skadliga. Vidare har gruppen arbetat med frågor som ingår i det arbetspaket som beslutades av rådet . Det rör sig om förhållandet till tredje länder, administrativ praxis samt åtgärder för att motverka skattebedrägeri och annat missbruk. Regeringen kan ställa sig bakom rapporten och utkastet till slutsatser. Revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för Europeiska revisionsrätten ska presentera årsrapporten om kommissionens genomförande av budgeten 2013. lämnar revisionsrätten sin årsrapport över EU:s budgetgenomförande för föregående budgetår. Årsrapporten innehåller en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar. HG (som är ledamot i revisionsrätten) presenterade årsrapporten för Årsrapporten kommer efter presentationen på Ekofin att beredas vidare. förväntas en rekommendation från rådet till om huruvida Europeiska kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för budgetgenomförandet för det aktuella budgetåret. Regeringen återkommer då till i frågan om ansvarsfrihet. Regeringen fäster stor vikt vid att de medel som hanteras av kommissionen, övriga EU-institutioner och medlemsstaterna förvaltas på ett korrekt och effektivt sätt. Revisionsrättens årsrapport utgör ett viktigt underlag för att säkra att så sker. Det finns i skrivande stund inga övriga frågor anmälda.