rir · H2B515 · 2014-06-24 00:00:00 — Systemanalys av asylprocessen – en analys av ett komplext system utifrån en systemansats (dnr. 1.1.2-2013-50372), s. 64. 303Migrationsverkets årsredovisning , bilaga 12, s. 158 samt s. 72. I detta ingår även ersättningar för mottagande av kvotflyktingar (anslaget 1:3 inom utgiftsområde 8). Inräknat statsbidrag till kommuner och landsting för asylsökande (inom utgiftsområde 8) betalade 2013 ut sammanlagt (en ökning jämfört med då nära betalades ut). NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? 7.4.1Statsbidragen anses inte ge kommunerna kostnadstäckning granskning visar att en majoritet av kommunerna anser att den statliga ersättningen i vissa delar inte täcker kommunernas kostnader för mottagandet. Knappt sju av tio kommuner bedömer inte heller att införandet av prestationsbaserade ersättningar kommer att innebära att kommunen tar emot fler anvisade nyanlända jämfört . Granskningen visar också att av kommunerna anser att det är vanligt förekommande att de får gå in med kompletterande försörjningsstöd i det så kallade glappet mellan de statliga ersättningssystemen i övergången mellan och Arbetsförmedlingen. Detta glapp riskerar att bli ett större problem efter det att nyanlända efter kommer att påbörja sina etableringsinsatser först efter kommunplacering. Att många kommuner behöver betala ut försörjningsstöd för nyanlända i övergången mellan de statliga ersättningssystemen främjar, enligt mening, inte ett ökat mottagande och borde kunna samordnas bättre av berörda myndigheter. 7.4.2 Obalans i anslagsutnyttjandet Granskningen visar vidare att regeringens satsning på ersättning för vissa hyreskostnader har haft en liten effekt med få ansökningar och ett litet anslagsutnyttjande. av anslagsposten utnyttjades . Ingen av de 21 länsstyrelserna anser att införandet av ersättning för hyreskostnader har underlättat för dem att träffa överenskommelser om mottagande med kommunerna. överstiger söktrycket för ersättningar för vissa särskilda kostnader vida anslaget. Det är det enda ersättningsslag kommunerna kan använda för att söka ersättning för kostnader som inte kan ersättas på annat sätt enligt ersättningsförordningen. Trots en överföring av medel kunde endast ersätta av kommunernas ansökningar 2013 (en minskning från 2012).304 Det innebär att många kommuner endast har fått en viss andel eller inga av sina ersättningsbara kostnader ersatta. Detta kan, enligt bedömning, påverka kommunernas vilja att öka sitt mottagande. 7.4.3Avsaknad av uppgifter försvårar återsökningar av statsbidrag granskning visar också att inget landsting och ingen region får information från om vilka nyanlända som har folkbokförts Orsaken är att inte har något uppdrag eller någon skyldighet att delge landstingen/regionerna dessa uppgifter. Konsekvenserna är att landstingen/regionerna inte kan kalla nyanlända till hälsoundersökningar och inte heller återsöka hälso- och sjukvårdskostnader. 304Sammanställning av uppgifter från Bosättnings- och statsbidragsenhet i e-post . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 7.4.4 Otillräcklig uppföljning av hur statsbidragen används granskning visar att varken regeringen eller följer upp om de statsbidrag som betalas ut till kommuner och landsting (5,2013) för mottagandet av nyanlända vuxna används för avsedda ändamål, och effekterna på kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. har inget sådant uppdrag och genomför inte heller några egeninitierade uppföljningar eller utvärderingar i detta avseende. För mottagandet av ensamkommande barn har fått i uppdrag av regeringen att följa kostnadsutvecklingen. Avsaknaden av uppföljning även för nyanlända vuxna innebär, enligt , en risk för att statliga medel inte används för avsedda ändamål. Det är därför angeläget att regeringen uppdrar åt ansvarig myndighet att göra en samlad uppföljning av statsbidragens användning. 7.5Olika förutsättningar för kommunernas mottagande 7.5.1Arbetsförmedlingen bör använda befintliga resurser bättre granskning visar att en viktig förutsättning för ett bra mottagande i kommunerna är att det finns lokala individuellt anpassade insatser för att underlätta nyanländas etablering. Det har under granskningen framkommit att det finns en oro för vad som händer om inte Arbetsförmedlingen klarar av sitt etableringsuppdrag. Tillgången till lokala etableringsinsatser varierar och Arbetsförmedlingens upphandlingar försvårar för kommunerna att erbjuda sina tjänster. Enligt medför gällande regelverk begränsningar i de möjligheter som myndigheten har att genom upphandling tilldela kontrakt till kommuner och kommunala bolag eller sluta överenskommelser med dessa om tillhandahållande av etableringsinsatser. Detta trots att myndigheten bedömer att kommuner i vissa fall kan erbjuda mer kvalitativa insatser för nyanlända. skickade Arbetsförmedlingen tillbaka av anslagna medel till statskassan. En förklaring till detta är att Arbetsförmedlingens lägre förvaltningsanslag för arbetsförmedlare inom etableringsuppdraget i kombination med ett högt inflöde av deltagare har lett till att arbetsförmedlarna har haft svårt att hinna med att ta fram individuella etableringsplaner innehållande programinsatser. Att anslagna medel i den här storleksordningen inte används för avsedda ändamål är, enligt bedömning, otillfredsställande särskilt mot bakgrund av de behov som finns av kvalitativa insatser för nyanlända på lokal nivå. 7.5.2Otydligt ansvar för det sociala stödet och helhetsperspektivet Arbetsförmedlingen har ansvar för att samordna etableringsinsatser och vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter för nyanländas etablering. Kommunerna har ansvar för att bland annat erbjuda nyanlända NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? praktisk hjälp vid bosättning. Granskningen visar att kommunerna upplever att det finns en oklarhet kring ansvarsfördelningen mellan berörda aktörer för att ge nyanlända socialt stöd. Myndigheterna har kommit fram till att det på central nivå inte är möjligt att definiera innebörden av socialt stöd. De ger i sitt gemensamt framtagna metodstöd för lokal samverkan därför istället rekommendationer för vad de berörda aktörerna på lokal nivå bör utgå ifrån i utformandet av sitt samarbete. Att det är upp till de lokala aktörerna att besluta om ansvarsfördelningen för det sociala stödet innebär, enligt bedömning, en risk för att det i vissa kommuner inte kommer att finnas någon aktör som tar ansvar för att ha en helhetssyn på de nyanländas sociala situation. 7.5.3Samverkan med fastighetsägare bör utvecklas Bostadsbrist anses av såväl berörda myndigheter som kommuner vara det främsta hindret för ett ökat mottagande av nyanlända. bedömer att en ökad samverkan mellan kommuner och allmännyttiga och privata bostadsföretag kring bosättningen av nyanlända skulle kunna bidra till att underlätta bostadssituationen. Inom ramen för en sådan samverkan kan såväl ägardirektiv till kommunala bostadsföretag som information, garantier, bostadsstödjande värdar och boskolor för nyanlända ingå. menar att det är önskvärt att kommunerna tar initiativ till samverkan med fastighetsägare för att kunna öka mottagandet av nyanlända, och att länsstyrelserna därför bör verka för att sådana samarbeten initieras i kommunerna. 7.5.4Behov av alternativa boendeformer för ensamkommande barn granskning visar att ett hinder för ett ökat mottagande av ensamkommande barn i kommunerna är bristen på alternativa boendeformer som är anpassade efter ungdomarnas olika förutsättningar och behov av stöd. Ungdomar som inte är i behov av särskilt stöd utan istället behöver vistas i en lärande miljö placeras enligt gällande regelverk ofta i HVB-hem. Det innebär en institutionsliknande och mer personalintensiv miljö som är betydligt dyrare jämfört med andra boendeformer. Att nuvarande regelverk är anpassat efter andra behov än behoven hos många av de ensamkommande barn som kommer till försvårar, enligt bedömning, ett ökat kommunmottagande och är dessutom kostnadsdrivande. Regeringen bör därför göra en översyn av nuvarande regelverk med syfte att möjliggöra för kommunerna att välja den boendeform som bedöms vara mest lämpad utifrån barns och ungas förutsättningar och behov. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION För att skapa förutsättningar för ett mer ändamålsenligt och effektivt system för mottagande och bosättning av nyanlända rekommenderar regeringen och ansvariga myndigheter att vidta följande åtgärder. I syfte att effektivisera bosättningsprocessen rekommenderar regeringen följande: Regeringen bör överväga att ge en myndighet ett samlat bosättningsansvar för alla nyanlända i behov av hjälp med bosättning. Den konkurrens om lediga lägenheter som råder mellan Arbetsförmedlingen, och kommunerna främjar inte en effektiv bosättningsprocess. När det i praktiken är svårt att få genomslag för principen om ett arbetsmarknadsperspektiv i bosättningen finns det inte skäl till att Arbetsförmedlingen ska ha kvar sitt nuvarande bosättningsuppdrag. är i stället den myndighet som bedöms ha bäst förutsättningar att hantera ett sådant uppdrag eftersom de ansvarar för mottagandet av asylsökande, bosättningen av vidarebosatta och nyanlända som inte har rätt till etableringsplan samt anvisning av kommun för ensamkommande asylsökande barn. Regeringen bör överväga att möjliggöra för den myndighet som ansvarar för anvisningar av nyanlända att i större utsträckning tillämpa en närhets- och kontinuitetsprincip i bosättningen. Att asylsökande efter beslut om uppehållstillstånd kan bo kvar i samma eller närliggande kommun bedöms kunna bidra till att effektivisera bosättningsarbetet och få fler nyanlända att bosätta sig på mindre orter. Det bedöms också kunna förbättra kontinuiteten i de statliga insatser som syftar till att bidra till den nyanländas etablering. bedömning är att bosättningsanvisningarna i första hand bör ske till en kommun i närområdet. Erfarenheterna från den försöksverksamhet som Arbetsförmedlingen har genomfört i och bör kunna användas som utgångspunkt för en sådan omvänd bosättningsprocess. Principen om matchning mot den nationella arbetsmarknaden bör i första hand tillämpas för individer som har en utbildnings- och yrkesbakgrund som motiverar en sådan matchning. Regeringen bör överväga att ge den myndighet som ansvarar för bosättningen av nyanlända utökade anvisningsmöjligheter av högt nationellt mottagande. Att upprätthålla ett flöde i mottagnings- och bosättningssystemet ställer höga krav på flexibilitet hos berörda aktörer, särskilt av ett högt nationellt asylmottagande. Det blir då särskilt viktigt att det faktiska NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? mottagandet återspeglar länstalen, så att samtliga nyanlända i behov av bosättning kan bosättas i en kommun där de har bäst förutsättningar att etableras på arbetsmarknaden. Regeringen bör i ökad utsträckning göra det möjligt att använda statligt ägda fastigheter som tillfälliga boenden för asylsökande och personer med beviljade uppehållstillstånd i väntan på kommunplacering och möjliggöra för att driva dessa i egen regi. Denna förändring bör kunna leda till ett effektivare resursutnyttjande och ett minskat behov av att upphandla dyra platser i tillfälliga anläggningsboenden. I övrigt rekommenderar regeringen följande: Regeringen bör ge i uppdrag att följa upp de statsbidrag som betalas ut till kommuner och landsting för mottagandet av nyanlända. En uppföljning av om statsbidragen används för avsedda ändamål och effekterna på kostnadsfördelningen mellan stat, kommun och landsting/ regioner bör kunna ge alla berörda aktörer ett fördjupat beslutsunderlag. Regeringen bör utreda möjligheten för landsting och regioner att få uppgifter om vilka nyanlända som har folkbokförts i länet. För att skapa ett enhetligt och rättssäkert system bör samtliga landsting och regioner vid minst ett tillfälle få uppgifter om vilka nyanlända som har folkbokförts i länet. Detta för att kunna kalla nyanlända till hälsoundersökningar samt underlätta för landsting och regioner att återsöka hälso- och sjukvårdskostnader. Regeringen bör säkerställa att problemet med det så kallade glappet mellan de statliga ersättningssystemen får en lösning. Glappet mellan dagersättning (som betalas ut av i förskott) och etableringsersättning (som beslutas av Arbetsförmedlingen och betalas ut av i efterskott) innebär ofta att den nyanlända måste vända sig till kommunen för att få ekonomisk ersättning. Det skapar, för många kommuner, en osäkerhet kring mottagandet och leder till ökade kostnader för kompletterande försörjningsstöd. Minskade kostnader för kommunen och en tryggare försörjning för den nyanlända bedöms också kunna underlätta kommunernas möjligheter att tillgängliggöra fler anvisningsbara platser. Regeringen bör göra en översyn av nuvarande regelverk med syfte att möjliggöra för kommunerna att välja den boendeform för ensamkommande barn som bedöms vara mest lämpad utifrån deras förutsättningar och behov. En översyn av regelverket bör kunna resultera i att kommunerna får fler alternativa boendeformer att erbjuda ensamkommande barn. Det bör leda till bättre resursutnyttjande inom såväl stat som kommun. Möjligheten att i ökad utsträckning använda folkhögskolor som resurs i mottagandet av ungdomar bör särskilt övervägas. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION bör förbättra dialogen med kommuner i vilka nya anläggningsboenden etableras samt meddela samtliga kommuner när egenbosatta nyanlända i respektive kommun har beviljats uppehållstillstånd. En ökad dialog kring etableringen av såväl nya anläggningsboenden som utökningar av befintliga, ökar förutsägbarheten i kommunernas planering av ett samlat mottagande av asylsökande och nyanlända. Att enhetliga rutiner gentemot kommunerna upprättas kring informationsöverföringen bedöms också underlätta mottagandet. bör göra en fördjupad översyn av handläggningen av statsbidrag till kommuner och landsting. En översyn bör göras i syfte att fördjupa det redan pågående arbetet med att korta ledtiderna, förenkla rutinerna och tydliggöra för kommuner och landsting vilka villkor som gäller för olika ersättningar och de underlag som ska bifogas. Arbetsförmedlingen bör säkerställa att det finns en välfungerande lokal överenskommelse (LÖK) om nyanländas etablering i samtliga kommuner och mer aktivt verka för samverkan med berörda aktörer kring nyanländas etablering. En lokal överenskommelse kan vara ett ändamålsenligt verktyg för att främja en välfungerande dialog och lokal samverkan kring Arbetsförmedlingen har i uppdrag att samordna etableringsinsatser och vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter. Arbetsförmedlingen bör kontinuerligt arbeta för att minska omfattningen och effekten av begränsningar i de möjligheter myndigheten har att genom upphandling tilldela kontrakt till eller sluta överenskommelser med kommuner och kommunala bolag och verka för att dessa i ökad utsträckning ska kunna involveras som leverantörer av arbetsmarknads- och etableringsinsatser för nyanlända. Gällande regelverk medför, enligt Arbetsförmedlingen, begränsningar i de möjligheter myndigheten har att genom upphandling tilldela kontrakt till kommuner och kommunala bolag eller sluta överenskommelser med dessa om tillhandahållande av etableringsinsatser. arbete för att minska omfattningen och effekten av sådana begränsningar bedömer skulle kunna medföra att anslagna medel i ökad utsträckning kan användas för avsedda ändamål. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? 7.6.4 Rekommendationer till länsstyrelserna Länsstyrelserna bör verka för att överenskommelserna med kommunerna om anvisningsbara platser i större utsträckning motsvaras av en reell mottagningskapacitet i kommunerna. Att säkerställa att bägge parter kommer överens om platser som är möjliga för kommunerna att hålla i beredskap bör kunna underlätta den statliga bosättningsprocessen så att anvisade platser i större utsträckning kan tas i anspråk. Länsstyrelserna bör verka för att kommuner i större utsträckning ska ta initiativ till samarbete med fastighetsägare. Det finns exempel på kommuner där samverkan med fastighetsägare har visat sig fungera bra, och fler liknande initiativ bedöms därför kunna bidra till ett ökat mottagande. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Lagar, förordningar och föreskrifter Lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utlänningslagen (2005:716). Förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Förordningen (2007:996) med instruktion för . Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordningen (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program. Förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. Förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Propositioner, skrivelser, utredningar och remisser 1989/90:105 Samordnat flyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna, m.m. Proposition 2008/09:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2012/13:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2013/14:1 utg.omr. Proposition 2013/14:99 Vårändringsbudget . SOU 2009:19 Aktiv väntan – asylsökande i . NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna (). Regeringsbeslut Ju2013/8626/SIM (). Uppdrag till om systemanalys. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (). Regleringsbrev för avseende (). betänkande 2006/07:AU1, utgiftsområdena 13 och 14. betänkande 2008/09:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. betänkande 2009/10:AU1, utgiftsområde 13. betänkande 2009/10:AU7 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. betänkande 2011/12:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. betänkande 2012/13:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. betänkande 2012/13:FiU34 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2012. Arbetsförmedlingens budgetunderlag –2017. Arbetsförmedlingens prognos för arbetsmarknaden –2015. Arbetsförmedlingen PM Ny process för förbättrad samverkan kring boende och etablering för asylsökande och nyanlända på anläggningsboende (). Arbetsförmedlingens PM Länstal 2014 (), Underlag för reviderade länstal 2014 (). Arbetsförmedlingens PM Projekt bosättning och etablering /, delrapport . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Arbetsförmedlingen Metodstöd Utgångspunkter för lokala överenskommelser om nyanländas etablering. Arbetsförmedlingens anvisningsstatistik gällande bosättningsuppdraget , 2012 och 2013 (Excelfiler). Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget (). Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – bosättning för nyanlända inom etableringsuppdraget (). faktablad Statliga ersättningar till kommuner för personer med uppehållstillstånd (). informationsblad om för kvotflyktingar (). statistik Överenskommelser om flyktingmottagande och mottagna 2013 och 2014 (). av asylprocessen – en analys av ett komplext system utifrån en systemansats (dnr. arbeta tillsammans – redovisning av samverkansuppdraget mellan myndigheter i processen från ansökan till etablering med egen försörjning alternativt återvändande (dnr. Verksamhets- och kostnadsprognos . i läns årsredovisning . (Rapport 2013:19) Bostadsmarknaden –2014 – med slutsatser från bostadsmarknadsenkäten . , (2012) Var ska de nyanlända bo? Perspektiv från och på svensk och dansk flyktingplaceringspolitik (/2). (2012:23) Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för asylsökande. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? Otryckt material inom ramen för granskningen (2014) Enkätundersökning till samtliga kommuner om mottagande och bosättning av nyanlända (webbenkät). (2014) Enkätundersökning till samtliga länsstyrelser om mottagande och bosättning av nyanlända (webbenkät). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bilaga 1 Metod och material Granskningen omfattar följande departement och myndigheter: Ansvar för styrning av Arbetsförmedlingen och delar av och länsstyrelsernas uppdrag inom integrationspolitiken (bosättning). Ansvar för styrningen av . Ansvar för styrningen av länsstyrelserna. Ansvar för att träffa överenskommelser med kommuner om mottagande av nyanlända och ensamkommande barn, verka för beredskap och kapacitet för mottagande i kommunerna samt för regional samverkan inom integrationspolitiken. Ansvar för fastställande av länstal, bosättning av nyanlända med rätt till etableringsplan, samordningsansvar för etableringsinsatser samt utförare av etableringsinsatser. Ansvar för mottagningsverksamhet för asylsökande, prognoser för inflöde av asylsökande, beräkningar av mottagningsbehov i kommunerna och bosättning av vidarebosatta, ensamkommande barn och nyanlända utan rätt till etableringsplan. Granskningen omfattar perioden fram till och med . NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? Med utgångspunkt från granskningens syfte och revisionsfråga har underlag och material samlats in på flera olika sätt under främst perioden – , men även inom ramen för granskningens förstudie (). har under huvudstudien utgjorts av (projektledare) och (projektmedarbetare). Under förstudien utgjordes projektgruppen av (projektledare) och (projektmedarbetare). från årliga revision har bistått projektet i de delar som avser det statliga ersättningssystemet. Metodupplägget har bestått av följande moment: Fallstudier i fyra län (, , och ) med kommunbesök och intervjuer med företrädare för och alla eller några av kommunerna i länen. I vissa av länen har intervjuer genomförts med företrädare för kommun-/regionförbund, landsting, Arbetsförmedlingen och . Enkätundersökning till samtliga 21 länsstyrelser om länsstyrelsernas integrationsuppdrag, samverkan med andra myndigheter, kommunernas beredskap och kapacitet att ta emot nyanlända m.m. Enkätundersökning till samtliga 290 kommuner med frågor om statliga insatser för mottagande och bosättning, kommunersättningar m.m. Frågeunderlag till landsting och regioner avseende återsökningar av kostnader för hälso- och sjukvård av nyanlända som är folkbokförda. Skriftliga frågor till Arbetsförmedlingen för att inhämta upplysningar om resursanvändning, upphandlingsregler och sekretessfrågor. Intervjuer med företrädare för (, och ). Intervjuer med Arbetsförmedlingen (Avdelningen Integration och etablering inklusive Bosättningssektionen) och (Verksamhetsområde Mottagande samt Bosättnings- och statsbidragsenheten). Löpande kontakt med Kommuner och Landsting (SKL) och den referensgrupp som varit knuten till och som bistått projektgruppen. Statistik- och dokumentstudier. Nedan presenteras dessa materialinsamlingsmoment närmare. Fallstudier i fyra län Fallstudier har genomförts i fyra län (, , och ). I dessa län har ett antal kommunbesök gjorts och intervjuer genomförts med företrädare för och alla eller några av kommunerna i länet (beroende på länets storlek). Intervjuer har genomförts på länsledningsnivå (landshövding/länsråd) samt med integrationsdirektör/handläggare vid och i kommunerna GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION med bland annat kommunstyrelseordföranden, kommunalråd, oppositionsråd, nämndordföranden, förvaltningschefer och flykting- och integrationshandläggare. I vissa av länen har intervjuer därutöver genomförts med företrädare för kommun-/ regionförbund, landsting, Arbetsförmedlingen och . Projektgruppen har sammanlagt genomfört 32 intervjuer i dessa län (se bilaga 3). Fallstudierna har genomförts – i syfte att ge en bild av olika regionala förutsättningar för mottagande och bosättning av nyanlända och inhämta underlag till granskningens två enkätundersökningar. De län som besöktes valdes ut utifrån syftet att ge projektgruppen tillfälle att ta del av erfarenheter från län