eunbil · H20N30B7DA · 2014-12-09 00:00:00 — Rådets möte (miljö) - a) Rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Doha-ändringen av Kyotoprotokollet till ramkonvention om klimatförändringar, och gemensamt fullgörande av åtaganden inom ramen för detta Principöverenskommelse b) Rådets beslut om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, rörande deltagande i det gemensamma fullgörandet av Europeiska unionens, dess medlemsstaters och åtaganden under den andra åtagandeperioden enligt Kyotoprotokollet till ramkonvention om klimatförändringar Antagande c) Rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, rörande deltagande i det gemensamma fullgörandet av Europeiska unionens, dess medlemsstaters och åtaganden under den andra åtagandeperioden enligt Kyotoprotokollet till ramkonvention om klimatförändringar Principöverenskommelse Dokument: 10400/14,10881/14, 10883/14. dokument: KOM (2013) 768, Fakta-PM 2013/14: FPM31 behandlad vid samråd med : - i antog parterna till Kyotoprotokollet till om klimatförändringar (Kyotoprotokollet) en ändring av Kyotoprotokollet (Doha-ändringen). Genom Doha-ändringen fastställs rättsligt bindande åtaganden om utsläppsminskningar för de länder som anges i bilaga B till Kyotoprotokollet. EU och dess medlemsstater samt åtar sig att minska utsläppen av växthusgaser . EU och dess medlemsstater avser att uppfylla sina åtaganden under andra åtagandeperioden gemensamt med . Dessutom görs det ytterligare ändringar av protokoll-texten som ska genomföras under den andra åtagandeperioden. De flesta av dessa ändringar möjliggör genomförandet av de nya utsläppsminskningsåtagandena. Ikraftträdandet kräver att minst 144 av de 192 parterna i Kyotoprotokollet deponerar sina instrument för ratificering. Såväl varje medlemsstat som EU måste ratificera Doha-ändringen för att den ska bli rättsligt bindande för var och en av dem. I samband med deponeringen av instrumenten för ratificering måste EU såväl som medlemsstaterna och även redogöra för hur de gemensamt ska fullgöra sina åtaganden. Kommissionen lade fram ett förslag till rådets beslut om ingående, å EU:s vägnar, av Doha-ändringen (KOM (2013)768). Förslaget innehåller även villkoren för gemensamt fullgörande av EU, dess medlemsstaters och åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Förslaget bygger på befintlig EU-lagstiftning inom området – det s.k. klimat- och energipaketet . En gemensam utsläppsnivå anges för utsläpp från de sektorer som omfattas av EUs utsläppshandelssystem (EU ETS) medan utsläppsnivåer anges för respektive medlemsstat vad gäller utsläpp från de sektorer som inte omfattas av EU ETS. Kommissionen föreslog även medlemsstatsansvar för utsläpp från markanvändning, förändring av markanvändning och skogsbruk (LULUCF), vilka ingår i medlemsstaternas åtaganden under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod men inte omfattas av utsläppsrestriktioner inom EUs klimat- och energipaket. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp för miljöfrågor under ett flertal tillfällen och ordförandens kompromissförslag bygger i huvudsak på kommissionens förslag. har även kommissionen på mandat av rådet förhandlat fram ett avtal med om gemensamt fullgörande av andra åtagandeperioden som också behandlats i rådsarbetsgruppen. Detta avtal måste godkännas av såväl EU som de enskilda medlemsstaterna. Genom avtalet beslutas utsläppsnivå mellan EU, dess medlemsstater och gällande deltagande i det gemensamma fullgörandet av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Rättslig grund och beslutsförfarande Förslaget att ratificera Kyotoprotokollets andra åtagande period innehåller förslag till rådsbeslut om att å EU:s vägnar ratificera Doha-ändringen till Kyotoprotokollet, dok 10400/14. Rättsligt grund för beslutet är Artikel 192(1) och 218(6)(a). Beslutet fattas av rådet med kvalificerad majoritet och godkännande krävs. Det finns dock medlemsstater som ifrågasätter att beslutet kan fattas med kvalificerad majoritet och att det istället bör fattas med enhällighet. Bakgrunden till detta är att beslutet om undertecknande även innehåller EU:s villkor för gemensamt fullgörande av åtagandet under Kyotoprotokollet, vilket kan påverka politikområden där EU inte har exklusiv kompetens. Svensk ståndpunkt 8a) Regeringen välkomnar och ställer sig bakom förslaget till rådets beslut om ingående, å EU:s vägnar, av Doha-ändringen till Kyotoprotokollet under om klimatförändringar, inklusive villkoren för gemensamt fullgörande av åtaganden tillsammans med inom ramen för detta. Förslaget följer svensk position och öppnar också för svenskt godkännande av Doha-ändringen i . 8b)Regeringen anser att rådet ska anta förslaget till rådets beslut om undertecknande av avtalet mellan EU, dess medlemsstater och gällande deltagande i det gemensamma fullgörandet av EU, medlemsstaterna och åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. 8c)Regeringen välkomnar och ställer sig bakom förslaget till rådets beslut om ingående, å EU:s vägnar, av avtalet mellan EU, dess medlemsstater och gällande deltagande i det gemensamma fullgörandet av EU, medlemsstaterna och åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Det formella ikraftträdandet av Doha- ändringen är ett viktigt mål för Europeiska unionen (EU) och regeringen. Att EU och dess medlemsstater skyndsamt ratificerar Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod är av stor vikt för att skapa förtroende hos utvecklingsländerna och visa att EU och dess medlemsstater står bakom sina utfästelser i Klimatkonventionen. inställning Ej känt. Endast samtycke krävs. Förslaget Rådet förväntas a) bekräfta samsyn om ändringarna till Kyotoprotokollet samt begära samtycke till att anta dessa b) anta förslag till rådsbeslut om undertecknande på EU:s vägnar, av avtalet mellan och gällande deltagande i det gemensamma fullgörandet av EU, MS och åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och c) bekräfta samsyn om förslaget till rådsbeslut om ingående på EU:s vägnar, av avtalet mellan och gällande deltagande i det gemensamma fullgörandet av EU, MS och åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod samt begära samtycke till detta. Ordförandeskapet kompromissförslag följer svensk position och öppnar också för svenskt godkännande av Doha-ändringen i . Förslaget bygger på befintlig EU-lagstiftning, det s.k. klimat- och energipaketet . Samtliga medlemsstater utom en har under förhandlingarna accepterat ordförandens förslag. Ingen annan medlemsstat stöder den medlemsstatens motförslag som bl.a. skulle kunna innebära att man öppnar upp EU:s klimat och energipaket och även riskerar att försena EU:s ratificering av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Detta innebär dock att frågan vid slutligt antagande kan beslutas med kvalificerad majoritet. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Ärendet är en förberedelse för och EUs ratifikation av Doha-ändringen. För att ska kunna ratificera denna ändring krävs godkännande enligt 10 kap. 2 § regeringsformen. Enligt Doha-ändringen åtar sig EU, dess medlemsstater och att begränsa sina genomsnittliga årliga växthusgasutsläpp för åren av basårsutsläppen. Detta åtagande grundar sig på de utsläppsminskningsmål som fastställs i det klimat- och energipaket som antogs 2009, särskilt EUs utsläppshandelssystem och beslutet om ansvarsfördelning. Medlemsstaternas utsläppsnivåer motsvarar summan av de årliga utsläppstilldelningarna för 2013-2020 enligt och rådets beslut nr 406/2009/EG. Denna mängd fastställdes enligt bilaga II till kommissionens beslut /162/EU. Den EU-lagstiftning, som krävs för att uppnå målet på har således redan trätt i kraft. I genomförs klimat- och energipaketet genom bl.a. lag (2004:1199) om handel med utsläppsrätter och förordning (2004:1205) om handel med utsläppsrätter. Eftersom det aktuella förslaget inte ändrar fördelningen av utsläppsminskningsmålen för jämfört med tidigare EU-lagstiftning kommer svensk lagstiftning inte att påverkas av förslaget i den delen. Ekonomiska konsekvenser Förslaget har inga budgetära konsekvenser då medlemsstaternas åtagande är i linje med EUs klimat- och energipaket.