eunbil · H20N2FF014 · 2014-11-24 00:00:00 — Ju2014/468/EU Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 4– Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Förslag till och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (första behandlingen) (Sr ) 1I enlighet med arbetsordningen delas dagordningen upp i två delar ”Lagstiftningsöverläggningar” respektive ”Överläggningar om icke lagstiftande verksamhet”. Rådets sammanträden ska vara offentliga när det överlägger och röstar till ett utkast till lagstiftningsakt. Se vidare artiklarna 3, 5 och 7 Rådets arbetsordning (dok. 16525/09 JUR 495 POLGEN 206). 2När rådet antar en allmän riktlinje efter det att har antagit sin ståndpunkt vid första behandlingen agerar rådet inte i enlighet med artikel 294.4 och 294.5 i EUF-fördraget. Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska uppnå en överenskommelse om en partiell allmän inriktning rörande artiklarna 1(2)a, 6(3) och 21 och hela kapitel 9. Rådet ska även hålla en riktlinjedebatt. Det är fortfarande oklart vilken fråga som då ska diskuteras. Den viktigaste EU-rättsakten på dataskyddsområdet är det s.k. dataskyddsdirektivet som antogs 1995. Direktivets syfte är dels att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter i samband med behandling av personuppgifter, dels att underlätta ett fritt flöde av personuppgifter mellan medlemsstaterna. Dataskyddsdirektivet har i svensk rätt genomförts genom personuppgiftslagen och ett antal särregleringar i förhållande till denna lag, t.ex. patientdatalagen och kustbevakningsdatalagen. presenterade kommissionen ett förslag till en genomgripande reform av om skydd för personuppgifter. Förslaget innebär bl.a. att dataskyddsdirektivet ska ersättas av en allmän dataskyddsförordning. Förslaget till förordning har därefter förhandlats i behörig rådsarbetsgrupp. Förslaget behandlades vid RIF-råden och varvid rådet uttalade sitt stöd för att införa en riskbaserad ansats i regleringen samt för att skapa flexibilitet för den offentliga sektorn. Ministrarna har också gett stöd till en utvidgning av det s.k. hushållsundantaget. Vid diskuterades vissa nyckelfrågor som ordförandeskapet identifierat efter den första läsningen av förordningen. Inför rådsmötet arbetade ordförandeskapet även om stora delar av förslaget, bl.a. för att införa en mer riskbaserad ansats och för att skapa flexibilitet för den offentliga sektorn i regleringen. Dessutom införde ordförandeskapet efter förslag från bl.a. en särskild artikel om tillgång till allmänna handlingar. Vid diskuterades den s.k. mekanismen för enhetlighet, dvs. den del av regleringen som syftar till att säkerställa en konsekvent och enhetlig tillämpning av dataskyddsreglerna inom EU. Vid hölls en orienteringsdebatt kring regleringen om behörig tillsynsmyndighet vid gränsöverskridande ärenden. Vid diskuterades mekanismen för enhetlighet på nytt. Vid hölls en riktlinjedebatt bl.a. om förordningens territoriella tillämpningsområde och bestämmelserna om överföring av personuppgifter till tredjeland. Vid träffades en överenskommelse om partiell allmän inriktning när det gäller förordningens kapitel V, som innehåller bestämmelser om överföring av personuppgifter till länder och internationella organisationer utanför EU och EES. Vid träffades en överenskommelse om partiell allmän inriktning när det gäller kapitel IV, som främst innehåller bestämmelser om de personuppgiftsansvarigas skyldigheter. Som förbehåll för de partiella allmänna inriktningarna har gällt att inget är överenskommet förrän allt är överenskommet, att överenskommelsen inte binder förhandlingarna till några horisontella frågor och att beslutet inte ger ordförandeskapet mandat att inleda triologer med . Vid nu aktuellt rådsmöte är avsikten att nå en överenskommelse om partiell allmän inriktning rörande artiklarna 1(2)a, 6(3) och 21 och hela kapitel 9. De aktuella bestämmelserna reglerar hur förordnings regelverk förhåller sig till den offentliga sektorn och vilket utrymme medlemsstaterna ska ha att i vissa situationer och vid viss personuppgiftsbehandling anta specifika, och även i vissa fall avvikande, bestämmelser i förhållande till förordningens regelverk. Vidare är avsikten att hålla en riktlinjedebatt om ytterligare någon bestämmelse/fråga i förordningen, oklart om vad. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om skyddet av enskilda vid behöriga myndigheters behandling av personuppgifter i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, samt fri rörlighet för sådana uppgifter (första behandlingen) (Sr Ygeman) Avsikten med behandlingen i rådet Information om läget i förhandlingarna av dataskyddsdirektivet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. KOM (2012) 10 slutlig (kommissionens förslag) FaktaPM 2011/12:119 11109/14 (EL ORDF reviderade textförslag) 15659/14(IT ORDF textförslag kap. 1–2 och 5) behandlad vid samråd med : Inför , senast den 5–. behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till justitieutskottet inför , senast den 5–. Överläggning i justitieutskottet . presenterade kommissionen sitt förslag till dataskyddsdirektiv för det brottsbekämpande området som avses ersätta dataskyddsrambeslutet . Syftet med direktivet är att garantera en enhetlig och hög nivå på uppgiftsskyddet och underlätta utbytet av personuppgifter mellan behöriga myndigheter. Därigenom säkerställs ett effektivt straffrättsligt samarbete och polissamarbete. har liksom flera andra medlemsstater ifrågasatt behovet av att ersätta det genomförda dataskyddsrambeslutet. Till skillnad mot dataskyddsrambeslutet föreslår kommissionen att det nya direktivet ska tillämpas även på rent nationell behandling av personuppgifter, dvs. behandling av uppgifter som inte utbyts mellan medlemsstaterna. har bedömt att förslaget i den delen strider mot subsidiaritetsprincipen. Medlemsstaterna har också riktat stark kritik mot det ursprungliga förslagets detaljeringsgrad och de ökade administrativa bördorna det skulle medföra för myndigheterna. Det italienska ordförandeskapet har ökat tempot i förhandlingarna och presenterat nya versioner av flera kapitel i utkastet till direktiv där medlemsstaternas synpunkter delvis har tillgodosetts. I förslaget har många av de mest detaljerade och ingripande bestämmelserna tagits bort eller mjukats upp. Texten består annars fortfarande till största delen av fotnoter med medlemsstaternas synpunkter och invändningar. antog rapportörens förslag som sin förstaläsningsposition med 371 röster mot 276 och 30 nedlagda. Förslaget går i vissa delar i samma riktning som medlemsstaternas uppfattning, men många av de alltför detaljerade och ingripande bestämmelserna kvarstår. Medlemsstaterna förväntas inte redovisa någon ståndpunkt. Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Sr Ygeman) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska hålla en riktlinjedebatt. Kommissionens förslag till förordning om inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten (European Public Prosecutor’s Office, Eppo) presenterades . Det stod tidigt klart att en majoritet av medlemsstaterna var positiva till inrättandet av Eppo men det var uppenbart att det förelåg stora meningsskiljaktigheter om hur Eppos ledningsstruktur och behörighet skulle se ut. fick kommissionens förslag s.k. gult kort. Tillräckligt många nationella parlament, bland annat , hade då lämnat in motiverade yttranden med innebörden att de ansåg att kommissionens förslag stred mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionen stod emellertid fast vid förslaget men förklarade att man skulle beakta subsidiaritetsinvändningen i de fortsatta förhandlingarna i rådet. Vid den 3–blev det tydligt att en absolut majoritet av medlemsstaterna förordade en Eppomodell som utgick ifrån en kollegiestruktur. Ett definitivt steg i riktning mot en sådan struktur togs vid den 5–då ministrarna enades om att det grekiska ordförandeskapets omarbetning av de artiklar som tar sikte på Eurojusts struktur och behörighet skulle läggas till grund för de fortsatta förhandlingarna i rådet. Förhandlingarna i arbetsgruppen har därefter fortsatt med en genomgång av de resterande bestämmelserna till och med artikel 33. Förhandlingstempot har varit fortsatt högt. Enligt dagordningen för det kommande rådsmötet ska det hållas en riktlinjedebatt om Eppo. Det är ännu oklart vilka frågor som ska debatteras. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) (första behandlingen)(Sr Ygeman) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska uppnå en överenskommelse om en partiell allmän inriktning. Eurojust, med säte i , , inrättades genom ett rådsbeslut . var en av initiativtagarna till beslutet. Mot bakgrund av Lissabonfördraget, Stockholmsprogrammet och den gemensamma överenskommelsen om EU:s decentraliserade organ (se nedan), presenterade kommissionen förslaget till förordning om Eurojust. Förordningen, som kommer att ersätta samtliga tre nu gällande rådsbeslut, inrättar Eurojust som ett EU-organ och ska reglera verksamheten vid Eurojust. Förslaget om Eurojust presenterades som ett lagstiftningspaket tillsammans med förslaget till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten. Nedan följer en kortfattad beskrivning av den verksamhet som bedrivs vid Eurojust. Eurojust har till uppgift att främja och förbättra samordning och samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter i deras utredningar och åtal rörande grov gränsöverskridande brottslighet, särskilt när den är organiserad. Eurojust bedriver ingen egen – kollegiet – består av en nationell medlem från varje medlemsstat. Den nationella medlemmen ska vara åklagare, domare eller polis med motsvarande behörighet. Till stöd för kollegiet finns en administration som leds av den administrativa direktören. Eurojust lämnar biträde när en åklagare behöver påskynda en framställning om rättsligt samarbete (t.ex. rättslig hjälp eller europeisk arresteringsorder) som sänts till en annan medlemsstat. Eurojust kan även bistå med samordning av utredningar och åtal som pågår i flera medlemsstater och som har samband med varandra. Vid sidan av den nu beskrivna operativa verksamheten ansvarar kollegiet även för en stor del av den administrativa ledningen av Eurojust, bland annat när det gäller verksamhetsplanering och budgetarbete, rekrytering, lokalfrågor och upphandlingar. träffade kommissionen, rådet och en överenskommelse om hur EU:s decentraliserade organ ska organiseras . Detta gjordes mot bakgrund av att EU:s drygt trettio decentraliserade organ vuxit fram och under olika politiska förutsättningar, vilket inneburit att de fått en tämligen varierande organisation och struktur. Genom överenskommelsen skapades förutsättningar för en harmonisering av myndigheternas organisation. Enligt dagordningen för rådets möte ska en partiell allmän inriktning antas. Samtliga artiklar utom de som tar sikte på förbindelserna med den Europeiska åklagarmyndigheten och personuppgiftsfrågor (artikel 1 a b–h samt kap. IV) omfattas. Det pågår fortfarande förhandlingar om den närmare utformningen av artiklarna som ska omfattas av den partiella allmänna inriktningen. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om förstärkning av vissa aspekter av oskuldspresumtionen och av rätten att närvara vid rättegång i straffrättsliga förfaranden (första behandlingen)(Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska uppnå en överenskommelse om allmän inriktning. Europeiska kommissionen har föreslagit ett paket med processuella rättigheter för att ytterligare stärka rättssäkerhetsgarantierna för enskilda i straffrättsliga förfaranden. En del av paketet avser det nu aktuella direktivet som rör vissa aspekter av oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid sin egen domstolsförhandling. Förslaget behandlar frågor om bl.a. offentliga uttalanden om skuld före fällande dom, bevisbörda, rätt att inte vittna mot sig själv och rätt att tiga. Vidare föreslås bestämmelser om rätt att närvara vid sin egen rättegång och om rättsmedel. Förhandlingar i rådsarbetsgrupp inleddes . Vid hölls en riktlinjedebatt angående frågor om bevisbörda och beviskrav. Vid vill ordförandeskapet nå en överenskommelse om en allmän inriktning om direktivstexten för att därefter kunna inleda förhandlingar med . Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om provisorisk rättshjälp för frihetsberövade misstänkta eller tilltalade och om rättshjälp inom ramen för förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder (första behandlingen)(Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska få information om läget i förhandlingarna. Kommissionen presenterade ett paket med processuella rättigheter. I paketet ingår förslaget till direktiv om provisorisk rättshjälp för frihetsberövade misstänkta eller tilltalade personer i straffrättsliga förfaranden och om rättshjälp i förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder. Förslaget kompletteras av en av kommissionen antagen rekommendation om rättshjälp för misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. Tillsammans med övriga förslag i paketet innebär direktivförslaget att samtliga steg tagits enligt den färdplan för processuella rättigheter som antogs under ordförandeskap 2009. Direktivförslaget kompletterar direktivet (2013/48/EU) om rätt till tillgång till försvarare. Med rättshjälp avses finansiering och stöd från medlemsstaten för att misstänkta eller tilltalade ska kunna utöva sin rätt till tillgång till försvarare. Det föreslås minimiregler som ger frihetsberövade misstänkta eller tilltalade, om de så önskar, rätt till provisorisk rättshjälp från det att de frihetsberövats, och under alla omständigheter innan de förhörs (artikel 4). Den provisoriska rättshjälpen gäller till dess ett slutligt beslut fattats i frågan om rättshjälp. I förslaget ges också rätt till rättshjälp, även provisoriskt, för eftersökta personer i förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder från det att personen grips i den verkställande medlemsstaten, såväl i den verkställande medlemsstaten som i den utfärdande medlemsstaten (artikel 5). Direktivet har förhandlats i rådsarbetsgrupp. På rådsmötet förväntas ordförandeskapet lämna information om läget i förhandlingarna. Medlemsstaterna förväntas inte redovisa någon ståndpunkt. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (första behandlingen) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information om läget i förhandlingarna om direktivförslaget presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga åtgärder av bedrägerier mot EU:s fi-nansiella intressen (KOM (2012)363, 2011/12: FPM181). Förslaget innehåller regler om bland annat brottsdefinitioner avseende bedrägerier samt bedrägerirelaterad brottslighet som oredlighet vid offentlig upp-handling eller bidragsförfaranden, penningtvätt, korruption och för-skingring. Vidare innehåller förslaget minimiregler om påföljdsnivåer vid allvarligare brott enligt direktivet samt regler om jurisdiktion och pre-skription. Direktivet föreslås ersätta bedrägerikonventionen liksom dess tre protokoll. Förhandlingarna i rådet påbörjades . Bestämmelserna om rättslig grund, påföljder och preskription utgjorde för pro-blematiska inslag i direktivförslaget. Direktivet utvecklades dock under förhandlingarna i en för positiv riktning, och kunde där-för i sin helhet välkomna den överenskommelse om allmän inriktning som rådet antog . Medlemsstaterna förväntas inte redovisa någon ståndpunkt. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1346/2000 om insolvensförfaranden (första behandlingen)(Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska anta en politisk överenskommelse om förslaget till förordning. Kommissionen lade fram ett förslag till ändringar i EU:s insolvensförordning (insolvensförordningen). har antagit sin förstaläsningsståndpunkt och rådet har enats om en allmän inriktning angående förslaget. har trilogförhandlingar pågått mellan kommissionen, parlamentet och I samband därmed har parterna enats om ett textförslag. I enlighet med tidigare plan har texten lagts fram som en konsoliderad version av förordningen. Detta innebär att revideringen görs som en s.k. omarbetning (recast) i stället för att förordningen ändras genom en ändringsförordning (amending regulation). Att revideringen görs som en omarbetning innebär att den konsoliderade textversionen kommer att vara den officiella versionen av förordningen efter revideringen. Förslaget är att rådet nu ska godkänna den konsoliderade text som parterna har kommit överens om under trilogförhandlingarna. Målet är att parlamentet ska godkänna texten och att den reviderade förordningen därefter ska antas. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om främjande av medborgares och företags fria rörlighet genom förenkling av godtagandet av vissa officiella handlingar i Europeiska unionen och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (första behandlingen)(Sr ) =Riktlinjedebatt (Orientation guidelines) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska hålla en riktlinjedebatt och anta riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet i rådet. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om främjande av medborgares och företags fria rörlighet genom förenkling av godtagandet av vissa officiella handlingar. Förslaget omfattar t.ex. handlingar som gäller födsel, äktenskap och namn. För att en officiell handling ska kunna åberopas inför en myndighet utanför den medlemsstat där den har utfärdats krävs det i många länder administrativa formaliteter som syftar till att styrka en handlings äkthet (autentisering). Det rör sig bl.a. om krav på legalisering (t.ex. ett intyg om att en namnteckning eller en stämpel är äkta), apostillestämpel eller bestyrkta kopior. Förslaget innebär att alla sådana krav på administrativa formaliteter ska tas bort. I anslutning till detta föreslås att ett administrativt samarbete ska inledas mellan medlemsstaternas myndigheter. Tanken är att myndigheterna härigenom, i de fall det finns rimligt tvivel, ska kunna kontrollera om en utländsk officiell handling eller bestyrkt kopia är äkta. Det föreslås också att s.k. flerspråkiga standardformulär ska kunna användas inom unionen för vissa kategorier av officiella handlingar. Detta innebär att behovet av översättningar av officiella handlingar begränsas. Förslaget innehåller också vissa regler om översättning av officiella handlingar. Förhandlingarna om förslaget inleddes . Förslaget har varit prioriterat under det italienska ordförandeskapet och diskuterades i vissa avseenden såväl vid informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor som vid . sättningen var tidigare att anta en allmän inriktning vid , men detta har ändrats till diskussion om och antagande av riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet i rådet. Riktlinjerna rör förordningens tillämpningsområde, översättningar, de s.k. flerspråkiga standardformulären och förordningens förhållande till andra internationella överenskommelser. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets förordning (EG) nr 861/2007 av om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande och och rådets förordning (EG) nr 1896/2006 av om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande (första behandlingen)(Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska nå en överenskommelse om en allmän inriktning. tillämpas förordningen om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande. Syftet med småmålsförfarandet är att förenkla och påskynda handläggningen av gränsöverskridande tvister om mindre värden samt att minska kostnaderna i sådana mål. En dom i ett europeiskt småmål ska erkännas och kunna verkställas i alla medlemsstater utan några mellanliggande förfaranden. föreslog kommissionen vissa ändringar i småmålsförordningen för att öka tillämpningen. Diskussioner på rådsarbetsgruppsnivå har pågått och målsättningen är att nå en överenskommelse om en allmän inriktning vid RIF den 4–. Ordförandeskapet har presenterat ett kompromissförslag. Se vidare i bifogad promemoria. a)Förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet av domar i mål om makars förmögenhetsförhållanden (Sr ) b)Förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet av domar i mål om förmögenhetsrättsliga verkningar av registrerade partnerskap (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: KOM (2011) 126 Förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i mål om makars förmögenhetsförhållanden. KOM (2011) 127 Förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet av domar i mål om förmögenhetsrättsliga verkningar av registrerade partnerskap. Fakta-PM 2010/11:FPM101 respektive 2010/11:FPM102 behandlad vid samråd med : och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information har lämnats till och . Överläggning har hållits med och . Förslagen innehåller internationellt privaträttsliga bestämmelser om makars respektive partners förmögenhetsförhållanden, dvs. i praktiken främst frågor om bodelning i samband med laglig separation eller dödsfall. Regleringen omfattar även den löpande förvaltningen av egendom, så som bodelning under beståendeäktenskap/partnerskap och upprättande av äktenskapsförord eller motsvarande. Det är fråga bl.a. om bestämmelser om vilken domstol som ska vara behörig att handlägga mål om makars/partners förmögenhetsförhållanden och vilket lands lag som ska tillämpas samt om erkännande och verkställighet av avgöranden från andra medlemsstater. Förslagen lades fram av kommissionen . Det har hållits snart tjugo möten på rådsarbetsgruppsnivå och arbetet har gått långsamt framåt. Det finns fortfarande flera frågor där medlemsstaternas uppfattningar tydligt skiljer sig åt. Det har hållits två rådsarbetsgruppsmöten . har bilaterala möten hållits som syftat till att hitta möjliga kompromisser i de frågor där medlemsstaterna fortfarande står långt ifrån varandra. presenterade ordförandeskapet nya kompromissförslag. Förslagen har behandlats på två RIF-rådsmöten. Första gången och var då riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet antogs. På rådsmötet väntas ordförandeskapet lämna information om läget i förhandlingarna. Medlemsstaterna förväntas inte avge någon ståndpunkt. Avseende själva förslagen till förordningar ligger alltjämt fast den svenska ståndpunkt som ställt sig bakom (bilaga 2 till protokoll fört vid sammanträde 2014/15:4 och bilaga 2 till protokoll fört vid sammanträde 2012/13:28). =(ev.) Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag (Sr , Sr Ygeman) Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. Medlemsstaterna förväntas inte avge någon ståndpunkt. Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. a)Resultatet av ministermötet mellan och om rättsliga och inrikes frågor (Sr , Sr Ygeman) – Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet kommer att informera om utfallet från ministermötet som ägde rum i den 12–.