eunbil · H10N2CB8D6 · 2014-01-01 00:00:00 — 11, inklusive punkt =(ev.) Information från ordförandeskapet om aktuella 5.Resolutioner, synpunkter och beslut antagna av Allmänna rådet avser att notera resolutioner, yttranden och beslut antagna av den 3- och . Detta är en standardpunkt på dagordningen. Förberedelser inför Europeiska rådets möte den 20- = Utkast till Europeiska rådets slutsatser Ett utkast till slutsatser inför Europeiska rådets möte kommer att diskuteras vid . Utkastet har ännu inte delgivits medlemsstaterna. En annoterad dagordning till mötet i delgavs inför mötet i rådet . På dagordningen står flera frågor som är kopplade till tillväxt och konkurrenskraft. väntas på sedvanligt vis behandla 2020 inom ramen för den europeiska terminen. förväntas göra en övergripande utvärdering av medlemsstaternas genomförande av landspecifika rekommendationer. Dessutom förväntas toppmötet ge vägledning inför medlemsstaternas årliga rapportering inom ramen för 2020 och stabilitets- och tillväxtpakten . Stats- och regeringscheferna förväntas också beröra meddelandet om 2020-strategin som kommissionen presenterade . Vidare står frågor om industriell konkurrenskraft på dagordningen. Kommissionen presenterade två meddelanden, ett om industripolitik och ett om en vision för den inre marknaden för industriprodukter, som kan väntas ligga till grund för diskussionen vid . kommer även att diskutera klimat och energi. Diskussionen om klimat kommer utgå från i kommissionens meddelande om ett energi- och klimatramverk som presenterades . Vad gäller energifrågorna kommer toppmötet att följa upp slutsatserna om energipolitiken från Europeiska rådets möte . ska också förbereda det kommande toppmötet mellan och som äger rum . Toppmötet ska vidare följa upp arbetet med bankunionen, framförallt förhandlingarna om en gemensam avvecklingsmekanism, och arbetet med bekämpning av skatteflykt och skattebedrägerier. Det förväntas även en diskussion om läget i . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att dagordningen fokuserar på flera frågor som är av betydelse för EU:s tillväxt och konkurrenskraft. Regeringen stödjer ett ambitiöst genomförande av 2020-strategin och anser att det är viktigt att medlemsstaterna ökar ambitionsnivån vad gäller genomförande av strukturreformer. Regeringen anser att det är viktigt med en framtidsinriktad industripolitik som bidrar till ett företagsklimat som fokuserar på forskning, innovation, entreprenörskap, handel och minskad regelbörda där möjligheterna med en omställning till en resurs- och energieffektiv ekonomi lyfts fram. Regeringen vill också lyfta fram den inre marknadens centrala roll för industrin, inte minst vad gäller tjänstehandeln. Regeringen anser att bör lägga fast ambitiösa klimatmål med utgångspunkt i det förslag som kommissionen har presenterat, inte minst för att EU ska kunna fortsätta att agera konstruktivt i de internationella förhandlingarna om en ny klimatöverenskommelse. Vad gäller energi anser regeringen att EU bör verka för fortsatt öppning och liberalisering av energimarknaderna. =Syntesrapport om europeiska terminen 2014 Rådet väntas ställa sig bakom en ordförandeskapsrapport som sammanfattar rådets diskussioner om kommissionens tillväxtrapport . Ordförandeskapsrapporten har ännu inte delgivits medlemsstaterna. Kommissionens tillväxtrapport presenterades och utgör startskottet för den europeiska terminen för ekonomisk politisk samordning . Tillväxtrapporten har tidigare även behandlats i EPSCO, EKOFIN, KKR, EYCS samt . Samråd med har tidigare ägt rum inför diskussionerna i berörda rådskonstellationer. Regeringen har välkomnat kommissionens tillväxtrapport i stort och stöder det övergripande budskapet om vikten av fortsatta reformer för att förbättra konkurrenskraften och säkra en varaktig återhämtning av ekonomin. Regeringen har i diskussionerna bl.a. verkat för ett tydligare fokus på kvinnors arbetskraftsdeltagande som en betydande tillväxtresurs. (ev.) Kommissionens meddelande om rättsstatsmekanismen Frågan initierades ursprungligen vid av utrikesminister mot bakgrund av sitt initiativ om att stärka granskningen av hur Europeiska Unionens medlemsstater efterlever grundläggande rättigheter och rättsstatens principer. Initiativet presenterades i ett brev undertecknat av , , och till kommissionens ordförande . Syftet med diskussionen var att understryka behovet av att kommissionen engagerar sig i och tar ansvar för frågan genom att utarbeta förslag till konkreta åtgärder. Initiativet välkomnades av ett flertal medlemsstater och stöd uttrycktes för att kommissionen skulle återkomma till rådet med underlag för fortsatt diskussion. Vikten av objektiva kriterier och lika behandling av medlemsstaterna betonades, liksom betydelsen av att dra nytta av granskning som utförs av framför allt samt att granskningen bör ske inom ramen för befintliga strukturer. Frågan om medlemsstaternas efterlevnad av grundläggande rättigheter och rättsstatens principer behandlades vid då rådslutsatser antogs, med anledning av kommissionens årliga rapport om tillämpningen av Stadgan om grundläggande rättigheter. Vid Allmänna rådets möte diskuterades frågan på nytt och kommissionen uppmanades återkomma med förslag om möjliga vägar framåt. Kommissionens ordförande annonserade i sitt State of the Union-tal ett meddelande med idéer och förslag om hur problem som skulle kunna innebära ett hot mot gemensamma värderingar och principer ska kunna hanteras i Europeiska Unionen. inbjöd kommissionär medlemsstater, experter och andra intresserade att bidra till en bred debatt i ämnet, som avslutades med en konferens i . Under förutsättning att kommissionen presenterar meddelandet om att stärka efterlevnaden av grundläggande rättigheter och rättsstatens principer i Europeiska Unionens medlemsstater som förutskickat , kommer frågan upp som en informationspunkt vid . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är positiv till att stärka EU:s medlemsstaters efterlevnad av grundläggande rättigheter och rättsstatens principer och ser fram emot kommissionens meddelande. För svenskt vidkommande är det av stor vikt att såväl EU:s institutioner som medlemsstaterna tar sitt ansvar för att grundläggande rättigheter och rättsstatens principer följs och respekteras. arbetar därför tillsammans med andra medlemsländer för att få till stånd en effektiv granskning för att syna hur medlemsländer respekterar de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Kommissionen bör ha en viktig roll och granskningen bör utformas så att den drar nytta av arbete som redan utförs av andra aktörer, t.ex. och . Likabehandling av alla medlemsländer ska utgöra en grundläggande princip.