rfr · H10WRFR22 · 2014-07-28 00:00:00 — 1.4Det är i hög grad sanktionerna i form av risken för att mista examenstillståndet och/eller att bli uthängd på UKÄ:s webbplats, som driver kvalitetsarbetet och ökar kvaliteten. Belöningsmekanismen i form av en bonus till utbildningar med mycket hög kvalitet har i mindre grad en kvalitetsdrivande effekt. 1.5Trots kvalitetsutvärderingssystemets brister existerar ändå en hög grad av överensstämmelse mellan UKÄ:s bedömargrupper och högskolornas egen upplevelse av kvalitetsnivån i utbildningarna. Det är dock inte alltid en överensstämmelse mellan UKÄ:s bedömningar och högskolornas förväntningar. Flera rektorer nämner 80–20-relationen: förväntade resultat och överraskningar. 1.6Man bör se de högre utbildningarna vid universitet och högskolor som en del av ett internationellt system – och här blir man tvungen att harmoniera sitt kvalitetsutvärderingssystem med omvärlden. Därför är det ett väsentligt problem för att ha ett kvalitetsutvärderingssystem, som inte kan godkännas av ENQA. 2.1Det är klokt att ge högskolan ökad autonomi – det är en förutsättning för att kunna driva en tidsenlig högskola. Autonomireformen har dock endast i begränsad omfattning medfört ökad autonomi för högskolorna. Det finns ett behov av att den externa kontrollen och detaljstyrningen reduceras; autonomin skulle eventuellt kunna stärkas genom fleråriga budgetavtal. 2.2Autonomireformen har inte gett upphov till radikala organisationsändringar. Speciellt de stora universiteten har endast i begränsad omfattning reformerat sin interna organisation, vilket har haft smittoeffekt på de övriga högskolorna. 2.3Autonomi har förstärkt linjeledningen på bekostnad av den kollegiala styrningen. Det har bl.a. inneburit att fakultetsnämndernas beslutsmandat har Strategiska och ekonomiska beslut är tydligare placerade hos rektor och delegerade till linjen. Rektor har också kunnat använda autonomireformen för att genomföra interna reformprocesser, som skulle vara svåra att åstadkomma inom ramen för en kollegial ledning. 2.4 Autonomireformen har inte gett upphov till omfattande revideringar av befattningsstruktur och/eller karriärvägar på högskolorna. Det har dock på flera ställen införts nya och/eller nedlagts gamla befattningskategorier, och reformen har medfört ökad uppmärksamhet på att skapa tydligare karriärvägar för yngre forskare och undervisare. 3 Reformerna i sitt sammanhang Det är inte bara autonomi- och kvalitetsreformen som skapar ramen för kvalitet i svensk högre utbildning – reformerna bör förstås som del av en större forsknings- och utbildningspolitisk kontext. Det råder dock oklarheter beträffande de politiska visionerna för sektorn. Det handlar t.ex. om förhållandet mellan regionala och nationella hänsyn, inklusive frågan om antalet framtida högskolor och ett eventuellt behov av fusioner. Det handlar också om fördelningen av resurser till både forskning och utbildningar mellan de olika högskolorna – speciellt mellan de stora universiteten och övriga högskolor. Slutligen handlar det om villkoren för en svensk egalitär modell i ett nytt globalt och konkurrenspräglat sammanhang. Till slut finns två frågor, som vi också gärna vill tala med dig om. Den första frågan handlar om vilken betydelse autonomi- och kvalitetsreformerna har haft för lärosätenas samverkan med övriga samhället, särskilt med avnämarrepresentanter/näringsliv? Den nästa – och sista – frågan vi gärna vill höra din mening om, är frågan om och i så fall, vilken betydelse autonomi- och kvalitetsreformen har för bildningsfrågan. Det var den sista frågan vi hade. Vi vill gärna säga tack för din medverkan. Dina svar blir tillsammans med svaren från de andra rektorerna färdiganalyserade . Därefter utarbetar vi en rapport till utbildningsutskottet om rektorernas upplevelser av de två reformerna – i förhållande till både implementeringen och effekterna. bestämmer därefter när rapporten ska offentliggöras. Tack för intervjun. Intervjuerna blev härefter transkriberade på samma sätt som beskrivits ovan av tre studentmedhjälpare (två svensktalande och en dansktalande). kodades i relation till de hittillsvarande elva huvudkonklusionerna och de två extra frågorna. Härefter företogs en kondensering och analys av 5 BILAGOR 2013/14:RFR22 svaren med fokus på en jämförelse av den hittillsvarande analysen/de hittillsvarande huvudkonklusionerna med intervjupersonernas bedömning av denna analys/dessa huvudkonklusioner. Kondenseringen och analysen företogs av . Sørensen och validerades av . Den slutliga analysen har dessutom diskuterats med resten av evalueringsgruppen vid vid . Denna avslutande och slutgiltig analys ligger till grund för innevarande rapport, som utarbetats av . Sørensen och . Appendix 2: Översikt över informanter i intervjuundersökningen Informanter i intervjuundersökningen (i alfabetisk ordning efter efternamn) Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – En uppfölj- offentliga utfrågning om forsknings- och Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och seminarium om en nordisk samekonvention eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroen- devård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En uppföljning Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för mervärdeskatt offentliga utfrågning om framtida Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH NÄRINGSUT- Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? seminarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av beslut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och arbetsmark- Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot skatte- Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen arbete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveck- ling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1:Skrivbordsstudie om autonomi- och kvalitetsreformerna