rir · H2B527 · 2014-12-19 00:00:00 — I det praktiska arbetet med arbetssökande uppger dock Arbetsförmedlingen att arbetsförmedlare vid matchning bör känna till att den arbetssökande får stöd av en trygghetsorganisation och bör kunna godta trygghetsorganisationernas bedömning och kartläggning av den arbetssökandes behov av stöd och insatser. har intervjuat de fem trygghetsorganisationer som 2011 tecknade samarbetsavtal med Arbetsförmedlingen. har också tagit del av trygghetsorganisationernas och Arbetsförmedlingens utvärdering av detta avtal. Den samlade bilden från intervjuerna och utvärderingen är att trygghetsorganisationerna är förhållandevis kritiska till hur samarbetet med Arbetsförmedlingen fungerar. Samtliga trygghetsorganisationer anser att samarbetsavtalet inte resulterat i några förbättringar av samarbetet på den lokala nivån. Liksom i intervjuerna med Arbetsförmedlingen framkommer att samarbetet kan försvåras av att arbetsförmedlarna saknar kunskap om trygghetsorganisationerna och det uppdrag de har. Vidare upplever trygghetsorganisationer en bristande kommunikation och informationsdelning och passivitet i kontakterna med Arbetsförmedlingen. Trygghetsorganisationerna uppger vidare att ett samarbete med GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Arbetsförmedlingen är önskvärt, särskilt då det gäller den grupp av individer som behöver särskilt stöd och för vilka det finns ett behov av de stödåtgärder som Arbetsförmedlingen förfogar över. Enligt trygghetsorganisationerna försvåras dock samarbetet då myndigheten vanligtvis gör andra bedömningar än trygghetsorganisationerna och använder andra definitioner på risken för långvarig arbetslöshet. ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 6 Slutsatser och rekommendationer Mot bakgrund av främjandelagens syfte har granskat om Arbetsförmedlingen i sitt arbete med varsel bidrar till att skapa effektiva omställningsinsatser för personer som varslas om uppsägning. För att besvara denna fråga har granskningen fokuserat på Arbetsförmedlingens rutiner, vägledning och interna stöd vid varsel, Arbetsförmedlingens användning av varseltiden för att identifiera de varslades behov av insatser samt Arbetsförmedlingens samverkan vid varsel med andra berörda aktörer. samlade bedömning är att Arbetsförmedlingens arbete med varsel behöver förbättras i vissa avseenden för att myndigheten ska bidra till att skapa effektiva omställningsinsatser för personer som varslas om uppsägning. Det gäller exempelvis behov av att förtydliga informationen om rutinerna vid varsel liksom att förbättra informationen och rutinerna kring samarbete med andra aktörer som är involverade i omställningsprocessen. Genom enkätundersökning till de lokala arbetsförmedlingskontoren och de kompletterande intervjuerna med Arbetsförmedlingen och trygghetsorganisationerna har fått en bild av det arbete som Arbetsförmedlingen bedriver i samband med varsel. Utifrån denna bild kan man dra en rad slutsatser vilka redovisas i det följande. 6.1Arbetsförmedlingens rutiner, vägledning och interna stöd vid varsel Då ett varsel i normalfallet ska hanteras av de lokala arbetsförmedlingskontoren är det av stor vikt att kontoren känner till vilka uppgifter som åligger dem och hur de ska agera vid ett varsel. Av granskning framgår att det vid Arbetsförmedlingen finns vägledning, i form av en intern instruktion och två handläggarstöd, för hur myndigheten ska hantera varsel. och ett av handläggarstöden berör den ordinarie hanteringen av varsel som sektionen för varselhantering vid Arbetsförmedlingen och de lokala arbetsförmedlingskontoren ansvarar för. Det andra handläggarstödet avser hur ansvar ska fördelas och samordning ska ske inom Arbetsförmedlingen vid större varsel. Av enkätundersökning till de lokala arbetsförmedlingskontoren framgår att en majoritet av kontoren känner till att det finns handläggarstöd vid ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? varsel och anser att det ger tillräckligt stöd. framgår det att av kontoren som ansvarat för varsel ändå inte känner till att det finns ett handläggarstöd för varsel. I de fall detta innebär att arbetsförmedlingskontoren inte känner till hur de ska agera vid ett varsel kan det innebära sämre förutsättningar för en effektiv hantering av varsel vid kontoret. Av enkätundersökning framgår att merparten av arbetsförmedlingskontoren har rutiner för hur varsel ska hanteras. Rutinerna har ett stort fokus på arbetsgivarkontakter. Detta är naturligt då såväl Arbetsförmedlingens interna instruktion vid varsel och handläggarstödet vid varsel anger att arbetsgivaren i samband med varsel ska kontaktas. I enkätsvaren anger kontoren att det främst är genom arbetsgivaren som arbetsförmedlingskontoren kommer i kontakt med de varslade. I enlighet med vad som anges i handläggarstödet uppger arbetsförmedlingskontoren i enkäten att kontakterna med arbetsgivaren kan handla om att informera sig om varslet och planera vilka insatser som kommer att behövas från Arbetsförmedlingen, eller om att erbjuda arbetsgivaren tjänster eller information på arbetsplatsen rörande varselprocessen. och de lokala arbetsförmedlingskontoren får information om att en arbetsgivare varslar anställda om uppsägning är nödvändigt för att myndigheten ska kunna förbereda insatser för varslade. I granskning bedömer Arbetsförmedlingen att de får relevant information om ett varsel och att informationen vanligtvis håller en god kvalitet. Av de arbetsförmedlingskontor som ingår i enkät uppger samtliga att de har minst en anställd som kan ta emot informationen om anmälan om varsel. Det är dock enbart av kontoren i enkäten som uppfyller handläggarstödets rekommendation om att minst två förmedlare ska ha ansvar för varsel och tillgång till informationen om varsel. Att tillgången till informationen om varsel i så hög utsträckning är tillgänglig för endast en anställd vid det lokala arbetsförmedlingskontoret gör hanteringen mer sårbar. Som tidigare nämnts i granskningen är det de lokala arbetsförmedlingskontoren som ansvarar för hanteringen av varsel. Vid behov finns det dock en möjlighet att inom Arbetsförmedlingen samverka i samband med varsel. Arbetsprocesserna och ansvarsfördelningen vid större varsel finns också beskrivet i Arbetsförmedlingens handläggarstöd vid större varsel. Av enkätundersökning framgår att det är relativt få arbetsförmedlingskontor som har haft erfarenhet av att samverka med andra kontor inom marknadsområdet eller med marknadsområdeschefen. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 6.2Arbetsförmedlingens insatser för varslade före första arbetslöshetsdagen Varselreglerna innebär att det skapas ett tidsutrymme från det att en arbetsgivare anmäler ett varsel till Arbetsförmedlingen till att uppsägningen träder i kraft. Arbetsförmedlingen får genom varselreglerna förhandsinformation om vilka som kan komma att bli uppsagda och arbetslösa, och kan därför förbereda och/eller inleda insatser för varslade redan innan första arbetslöshetsdagen inträffar. För att det ska vara möjligt för Arbetsförmedlingen att förbereda och/eller inleda insatser för varslade krävs det att varslade skriver in sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. granskning visar dock att knappt en femtedel av kontoren i enkäten bedömer att alla eller en stor andel av de varslade skriver in sig som ombytessökande vid Arbetsförmedlingen. Enligt kontorens bedömning är information om möjligheten att skriva in sig som ombytessökande en avgörande faktor för att detta också sker. Även statistiska beräkningar visar att det finns en positiv korrelation mellan kontorens bedömningar av informationsinsatser och det antal varslade som skriver in sig som ombytessökande. Detta kan ställas mot att enbart drygt hälften av kontoren i enkäten bedömer att de genomför en informationsaktivitet för varslade ofta eller alltid och att det är arbetsgivarens önskemål om information som är styrande för att kontoret genomför en informationsaktivitet. Att arbetsgivaren är styrande för om en informationsinsats genomförs eller ej kan innebära att varslade inte får den information som de skulle behöva. Det bör dock noteras att det på Arbetsförmedlingens hemsida finns viss information till varslade.114 Kontoren har i enkäten uppgett att även andra faktorer har betydelse för att varslade skriver in sig som ombytessökande såsom att arbetsgivaren gått i konkurs eller att behovet hos de varslade är stort. enkäten uppger också kontoren att ett hinder för att fler skriver in sig som ombytessökande vid Arbetsförmedlingen är att de varslade själva inte tar initiativ till detta. De varslades behov är också enligt kontoren en viktig faktor för att en informationsinsats genomförs liksom överenskommelser mellan arbetsgivaren, fackliga organisationer och omställningsföretag. En förutsättning för att kunna identifiera de varslades behov av stöd och insatser är att de vid inskrivningen får sina behov bedömda med bedömningsstödet eller på annat sätt och en handlingsplan upprättad. Inskrivning vid Arbetsförmedlingen är också en förutsättning för att identifiera dem som riskerar långvarig arbetslöshet och ge dessa tidiga insatser. Av enkät framgår dock att kontorens bedömningar varierar stort när det gäller i vilken utsträckning ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? bedömningsstödet används och en handlingsplan upprättas vid inskrivning av varslade. Det är också flera kontor som anger att de inte vill eller kan bedöma användningen av bedömningsstöd och handlingsplan. Resultatet av enkät kan vara en indikation på att det vid kontoren finns varierande rutiner på hur detta ska hanteras. Detta skulle i så fall innebära att varslade som skriver in sig vid Arbetsförmedlingen inte får en likvärdig behandling och att kontoren inte kan identifiera varslade som är i behov av särskilt stöd och tidiga insatser. 6.3Arbetsförmedlingens samverkan med andra aktörer För att underlätta omställningsprocessen från uppsägning till nytt arbete för den varslade är det nödvändigt att de aktörer som är involverade i denna process samverkar. Det gäller särskilt Arbetsförmedlingen och trygghetsorganisationerna och omställningsföretagen, vilka är de som kan sätta in insatser för varslade. Samverkan mellan nämnda aktörer kan medföra effektivitetsvinster då man kan dra nytta av varandras insatser och därmed undvika dubbelarbete. I granskningen har genom en enkätundersökning närmare undersökt i vilken utsträckning de lokala arbetsförmedlingskontoren samverkar med den arbetsgivare som varslar, trygghetsorganisationer och omställningsföretag respektive kommuner samt hur kontoren bedömer att samverkan fungerar. Av granskningen framgår att en majoritet av kontoren anger att de i samband med varsel samverkat med arbetsgivaren, medan cirka häften av kontoren anger att de samverkat med trygghetsorganisationer och omställningsföretag. När det gäller kommunerna anger en majoritet av kontoren att de inte samverkat med denna aktör i samband med varsel. Av granskningen framgår också att kontoren, med undantag för samverkan med kommunen, överlag ger positiva omdömen av hur samverkan fungerat med ovannämnda aktörer. I granskningens intervjuer med såväl Arbetsförmedlingen som trygghetsorganisationerna framträder en delvis annan bild av hur samverkan mellan aktörerna fungerat i samband med varsel. Inriktningen på Arbetsförmedlingens uppdrag har av båda parter lyfts fram som en begränsning för samverkan. Ett uppdrag med fokus på dem som är eller riskerar långvarig arbetslöshet minskar möjligheterna till samverkan. Enligt trygghetsorganisationerna fungerar dock samverkan med Arbetsförmedlingen inte heller tillfredsställande då det gäller dem som har behov av särskilt stöd och som riskerar långvarig arbetslöshet. Samtliga trygghetsorganisationer uppger att de har ett behov av de insatser som Arbetsförmedlingen kan ge till denna grupp arbetssökande. Trygghetsorganisationerna upplever dock ointresse och GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER passivitet från Arbetsförmedlingens sida och uppger att myndigheten gör andra bedömningar och använder andra definitioner på risken för långvarig arbetslöshet. Enligt trygghetsorganisationerna kan det också vara svårt att få kontakt med Arbetsförmedlingen när de identifierat att en arbetssökande har behov av särskilt stöd. Arbetsförmedlingen framgår dock att myndigheten anser att det är viktigt att godta trygghetsorganisationernas bedömning och kartläggning av de sökandes behov av stöd och insatser, särskilt då det finns en risk för långvarig arbetslöshet. Båda aktörerna framhåller att ett samarbete är önskvärt, särskilt då det gäller arbetssökande i behov av särskilt stöd. Av granskningen framgår att överenskommelsen om samverkan mellan Arbetsförmedlingen och några av trygghetsorganisationerna inte levt upp till de förväntningar som trygghetsorganisationerna haft på denna överenskommelse. Trygghetsorganisationerna ger överlag negativa omdömen av hur överenskommelsen efterlevts och anser att denna inte gett avtryck på det praktiska arbetet. Detta har resulterat i att två av trygghetsorganisationerna, Trygghetsfonden TSL och , sagt upp överenskommelsen. och trygghetsorganisationerna är överens om att kunskapen bland arbetsförmedlingskontoren och arbetsförmedlare om överenskommelsen och trygghetsorganisationerna är bristfällig, vilket de bedömer försvårar samarbetet. Båda aktörerna påtalar dock att det finns regionala variationer i hur samarbetet fungerar som beror på bland annat personliga kontakter och ledning och styrning vid de lokala arbetsförmedlingskontoren. Enligt kan samarbetet med trygghetsorganisationerna påverkas negativt av att dessa har för höga förväntningar på vad Arbetsförmedlingen kan åstadkomma. Arbetsförmedlingen har tillsammans med flera andra aktörer ett ansvar för att underlätta varslades omställning från arbetslöshet till nytt arbetet. Av detta skäl är det av stor vikt att aktörerna vid behov kan samarbeta och att fördelningen av roller och ansvar är tydlig. Det är också av vikt att det vid Arbetsförmedlingen finns vägledning för hur myndigheten ska hantera ett varsel. En vägledning bör vara känd hos de lokala arbetsförmedlingskontoren och innehålla information om inskrivning av varslade som ombytessökande, användning av bedömningsstöd och handlingsplan vid inskrivning liksom information om trygghetsorganisationerna och deras uppdrag. ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? För att syftet med främjandelagen i högre grad ska kunna uppnås rekommenderar att: Vidta lämpliga åtgärder för att öka arbetsförmedlingskontorens kännedom om handläggarstöden vid varsel och större varsel samt informera om vikten av att ha minst två handläggare med ansvar för varsel. Utveckla fler vägar att informera och kommunicera med varslade om möjligheten att skriva in sig som ombytessökande vid Arbetsförmedlingen. Förtydliga att bedömningsstöd bör användas och handlingsplan upprättas i samband med inskrivning av varslade. Informera internt inom Arbetsförmedlingen om trygghetsorganisationerna och deras roll i samband med varsel. Överväga att kommunicera de bedömningskriterier som Arbetsförmedlingen använder vid bedömning av arbetssökandes behov av stöd och insatser med trygghetsorganisationerna, eller att skapa gemensamma bedömningskriterier tillsammans med dem. Se över avtalen med trygghetsorganisationerna och ha en dialog med dessa med syftet att få till stånd ett mer välfungerande samarbete. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Maj:ts proposition med förslag till lag om anställningsskydd, m.m.; given . Proposition 2006/07:1. Proposition 2010/11:1. Utbildning och universitetsforskning. Proposition 2011/12:1. Arbetsmarknad och arbetsliv. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. protokoll 2013/14:60. 5 § Svar på interpellation 2013/14:220 om utbildning av arbetslösa. Förordning (1996:1100) om aktivitetsstöd. Förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordning (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin. Förordning (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. Lag (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder. Lag (1982:80) om anställningsskydd. Lag (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Lönegarantilag (1992:497). Offentlighets- och sekretesslag (2009:400). ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? Varselsektionen vid Arbetsförmedlingens kundtjänst, intervju . Fastigo och Fastigo-LO, intervju . Arbetsförmedlingen om utvärderingen av samarbetsavtalet, intervju . Trygghetsfonden TSL, intervju . Arbetsförmedlingen om samarbetet med trygghetsorganisationerna, intervju . Handläggarstöd för varsel. Arbetsförmedlingens interna instruktioner. Interna instruktioner för handläggning av varsel. Överenskommelse om samarbete mellan Arbetsförmedlingen och Trygghetsorganisationerna. Dnr AF-2011/034142. Uppsägning av samarbetsavtal. Dnr AF-2012/156224. Arbetsförmedlingen och trygghetsorganisationerna 2012. Resultat från undersökningen om samverkansavtalet mellan Arbetsförmedlingen och trygghetsorganisationerna 2012. Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet. Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet. (Reviderad version ). Hantering av större varsel. Dnr Af-2014/097090. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Arbetsgivarkontakter (). , M & Storrie, D. Lasting or Latent Scars? Swedish Evidence on the Long-Term Effects of . Finanspolitiska rådets rapport . Harkman, A. Stödinsatser vid varsel – omfattning och effekter. Working Paper Series 2008:4. Notifications and on the Swedish Labour Market. research, Dissertation Series No. Konsekvenser av varsel och uppsägningar. Working Paper 2009:3. Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Bilaga 7 till . Rönnmar, M. Den svenska arbetsrätten i internationell belysning, i (red.) Rauhaut, D & Falkenhall, B. Arbetsrätt, rörlighet och tillväxt. Ett aktivare stöd till uppsagda. Betänkande av utredningen om omställningsavtal. Kommuner och Landsting. ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer – Brister i informationen om statliga