rfr · H10WRFR17 · 2014-05-28 00:00:00 — –sekretess för uppgift som en myndighet har elektronisk tillgång till i en upptagning för automatiserad behandling hos en annan stat eller mellanfolklig organisation, ett tillägg om utrikessekretess vid direktåtkomst (2012:630) –sekretess för uppgift i en rapport eller annat dokument som utarbetats av Europeiska kommissionen på grundval av upplysningar om administrativt samarbete i fråga om beskattning (2012:846). Sammanlagt tio ändringsförfattningar rör sekretessgenombrott. Det gäller följande: –sekretess hindrar inte att en myndighet fullgör vad som är föreskrivet om skyldighet att lämna information till studerandeskyddsombud samt tillägg i 12 § att ett studerandeskyddsombud som för sitt uppdrag fått hemliga uppgifter får använda dem för sitt uppdrag trots förbud enligt OSL att lämna ut eller utnyttja uppgifterna (2009:871) –sekretess enligt 39 kap. 5a och 5b §§ hindrar inte att en myndighet fullgör vad som i lag är föreskrivet om skyldighet att lämna information till företrädare för arbetstagarorganisation eller skyddsombud eller studerandeskyddsombud (2010:85) 2013/14:RFR17 ÖVERSYN AV OFFENTLIGHETS- OCH SEKRETESSLAGEN –trots sekretess kan uppgift från elevhälsoverksamhet som avser medicinsk insats eller omvårdnad lämnas till annan elevhälsoverksamhet inom samma myndighet (2010:866) –sekretess hindrar inte att en myndighet fullgör samarbete om geografisk miljöinformation, informationshanteringstjänster och metadata som en myndighet vid samarbete ska dela med myndigheter, kommuner och enskilda organ inom EU samt med EU:s institutioner och organ (2010:1768) –auktoriserade delgivningsföretag ges möjlighet att få tillgång till fotografier som omfattas av sekretess; de fotografier som avses är sådana som finns i det centrala passregistret och vägregistret (2010:1982) –sekretessbrytande bestämmelse i 35 kap. 10 § utökas. Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att en uppgift lämnas ut enligt vad som föreskrivs i kustbevakningsdatalagen (2012:145); i propositionen anges att bestämmelsen ska tillåta ett relativt brett sekretessgenombrott eftersom den ska möjliggöra direktåtkomst (2012:147)3 –om den enskilde hos myndighet som tillhandahåller elektroniskt kommunikationsnät eller elektronisk kommunikationstjänst begärt att abonnemanget ska hållas hemligt och om uppgiften är sekretessbelagd enligt 23 kap. 3 § får den lämnas ut om den myndighet som begär uppgiften finner att den som söks för delgivning håller sig undan (10 kap.); vidare får uppgift om innehållet i ett elektroniskt meddelande eller annan uppgift som angår ett särskilt elektroniskt meddelande lämnas till den som tagit del av utväxlingen; detsamma gäller innehavaren av ett abonnemang (29 kap.) (2012:288) –sekretess hindrar inte att uppgift om beslut att inleda eller inte inleda utredning eller uppgift om att utredning redan pågår lämnas till en anmälningsskyldig person eller myndighet som gjort en anmälan till socialnämnden (2012:778) –en uppgift som rör en enskild som inte fyllt ska i vissa fall kunna lämnas från till polisen utan hinder av sekretess (2012:804). Undantag från sekretessgenombrott och upphävande sekretess Undantag från sekretess är en del i sekretesslagstiftningen i form av sekretessbrytande bestämmelser. Det kan även förekomma att undantag görs från undantaget eller att sekretess upphävs. Det förekommer tre sådana bestämmelser: 3 Proposition 2011/12:45 Kustbevakningsdatalag är ett omfattande och något svåröverskådligt lagärende som synes innefatta många grundläggande avvägningar mellan sekretess och sekretessgenombrott, uppgiftslämnande till utlandet m.m. I Kustbevakningsdatalagen anges att , polismyndigheter, , , och trots sekretess enligt OSL ska ha rätt att ta del av uppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga i brottsbekämpande verksamhet, om den mottagande myndigheten behöver personuppgifterna i sin brottsbekämpande verksamhet. ÖVERSYN AV OFFENTLIGHETS- OCH SEKRETESSLAGEN 2013/14:RFR17 –upphävande av sekretessbestämmelse för uppgifter hos nationella rådet för samordning och stöd till drabbade av naturkatastrofen i (2009:612) –en sekretessbrytande bestämmelse ändras så att den inte bryter sekretess som gäller hos patientnämndsverksamheten (2010:214) –sekretess får brytas under elektronisk auktion för sådana uppgifter som avses i 6 kap. 11 § lagen (2011:00) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (2009:612). Den sistnämnda bestämmelsen innebär att undantag skapas från absolut sekretess. Ändringarna i OSL gäller även andra typer av reglering. I två ändringsförfattningar gäller regleringen överföring av sekretess: –får i handläggningen av ärenden om dödförklaring en uppgift från en annan myndighet som där är sekretessreglerad blir bestämmelsen även tillämplig hos (2010:88) –får Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten uppgift från en myndighet gäller sekretess i samma omfattning som hos myndigheten; får inspektionen uppgift direkt från utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation och en sekretessbestämmelse skulle ha varit tillämplig på uppgiften hos den myndighet som ärendet får anses avse, ska sekretessbestämmelsen tillämpas också hos inspektionen (2009:1020). I tre författningar handlar det om bestämmelser som begränsar möjligheten att använda uppgifter, närmare bestämt: –bestämmelser som begränsar möjligheten att använda vissa uppgifter som svensk myndighet fått från myndighet i annan stat innefattar två ytterligare lagar: ömsesidig handräckning i skatteärenden samt bistånd och indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen (2011:1544) –bestämmelser som begränsar möjligheten att använda vissa uppgifter finns i lagen om belastningsregister4 (2012:765) 4 Användningsbegränsningar 21§: Om en svensk myndighet efter begäran har fått uppgifter från en annan medlemsstat i Europeiska unionen med stöd av bestämmelserna i rådets rambeslut /315/RIF av om organisationen av medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och uppgifternas innehåll, får uppgifterna användas endast för det ändamål som de begärdes för. Om den medlemsstat som överfört uppgifterna med stöd av rambeslutet har föreskrivit villkor som begränsar rätten att använda uppgifterna, ska myndigheten följa även dessa villkor. Första och andra styckena ska gälla oavsett vad som annars är föreskrivet i lag eller annan författning. Uppgifter som har överförts med stöd av rambeslutet får dock alltid användas för att avvärja ett överhängande och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten. 2013/14:RFR17 ÖVERSYN AV OFFENTLIGHETS- OCH SEKRETESSLAGEN –ett nytt lagrum inkluderas: lagen om administrativt samarbete i fråga om beskattning (2012:850). I proposition 2009/10:81 Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor föreslogs att efterforskningsförbudet ska skydda samma personkrets som grundlagarna. En bestämmelse om straff för överträdelse av efterforsknings- och repressalieförbuden infördes (2010:1348). Bland ändringarna i OSL finns elva bestämmelser som innebär inskränkning i rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. 2009:527 – tystnadsplikten som följer av den nya bestämmelsen i 21 § lagen (1996:1156) om receptregister 2010:85 – uppgift i ärende om urvalstester samt uppgift som kan lämnas eller kan bidra till upplysning om en enskilds identitet i ärende om anställning av vissa myndighetschefer vid en förvaltningsmyndighet 2010:208 – uppgift om enskilds personliga förhållanden i ärenden om etableringsplan och ersättning till nyanlända invandrare 2010:679 – uppgift i anmälan till 2010:1361 – uppgift som lämnats av en medlemsstat i EU och som rör planer för mottagandet av fartyg i behov av assistans eller genomförande av förfaranden som avses i sådana planer 2011:864 – hos domstol samt hyres- och som en part lämnat till medlare och för uppgift som en part i en arbetstvist lämnat till en medlare 2011:1113 – uppgift om enskilds personliga förhållanden i utredningsverksamhet om vissa dödsfall 2012:288 – uppgifter när det är fråga om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller åklagare samt uppgift om kvarhållande av försändelse på befordringsföretag 2012:630 – uppgift som myndighet har elektronisk tillgång till i en upptagning för automatiserad behandling hos en annan stat eller mellanfolklig organisation 2012:664 – uppgift om en enskilds personliga förhållanden i verksamhet enligt lagen (2012:000) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga; detsamma gäller för uppgift för personal i sådan samhällsvård 2012:846 – uppgift i rapport eller andra dokument som utarbetats av kommissionen på grundval av upplysningar som avses i lagen (2012:000) om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning. ÖVERSYN AV OFFENTLIGHETS- OCH SEKRETESSLAGEN 2013/14:RFR17 Av de 53 lagförslagen har regeringen lämnat 51 för Lagrådets hörande. I två fall gjorde regeringen bedömningen att Lagrådets hörande inte var nödvändigt. Det gäller de lagförslag som resulterade i författning 2009:1419 och 2011:744. En lagrådsremiss som innehåller ändringsförslag vad gäller offentlighets- och sekretesslagstiftning kan utgöra enbart en mindre del i ett större lagförslag, t.ex. en helt ny lag eller större modifiering av existerande lag, det kan också förhålla sig så att lagförslaget i huvudsak innebär ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen. I det förra fallet förekommer det att Lagrådet inledningsvis lägger fram generella synpunkter och därefter fokuserar på det huvudsakliga lagförslaget (t.ex. 2012:288), men inte har något att erinra mot övriga lagförslag. I de fall där så framstår som relevant i detta sammanhang redovisas i bilaga, tabell 2 när sådana generella synpunkter framförs. Utav de 51 lagrådsremisser som har inrymt ändringsförslag i OSL vilka regeringen har lämnat till Lagrådet har Lagrådet lämnat 36 förslag om ändringar i OSL utan erinran. I 15 fall har Lagrådet haft synpunkter. Lagrådets synpunkter spänner över ett brett fält: från förslag på annan formulering, tillägg eller strykning till lagens systematik och förhållandet till grundlagarna. Vanligast är förslag på lagtekniska förbättringar. Lagrådet pekar i vissa fall på att något måste uppmärksammas i det fortsatta arbetet. Det förekommer också att Lagrådet har invändningar men avslutningsvis godtar förslaget (2012:664). I några fall uttrycker Lagrådet tveksamhet till ett visst förslag (t.ex. 2010:866) eller ifrågasätter utformningen av en viss bestämmelse med referens till TF (t.ex. 2009:612) eller offentlighetsprincipen (2012:846). I ett fall har både Lagrådet och remissinstanserna samma invändning (2012:689). I flera fall framför remissinstanser synpunkter och uttrycker farhågor medan Lagrådet lämnar förslaget om ändring utan erinran (vissa av dessa synpunkter redovisas mycket kortfattat i bilaga, tabell 2). 2013/14:RFR17 ÖVERSYN AV OFFENTLIGHETS- OCH SEKRETESSLAGEN Om man studerar regeringens åtgärder med anledning av Lagrådets synpunkter framgår att regeringen oftast har följt Lagrådet, helt eller huvudsakligen. I några fall har regeringen gjort en annan bedömning än Lagrådet, nämligen vad gäller normgivningsbemyndigandet i 2009:612, den sekretessbrytande bestämmelsen i 2010:866, restriktionen i 2012:778, bestämmelsens räckvidd i 2012:804 samt frågan om bestämmelsens placering i OSL i 2012:689 och 2012:846. Enbart ett fåtal följdmotioner har lämnats in med anledning av lagförslagen, närmare bestämt fyra stycken i samband med tre olika lagförslag. (S, MP, V) av de lagar som lagsskyddade fri- och rättig- heter – borde ha beretts (S, MP) ska grunda sig på offentlig- så att det inte i onödan utsätter enskilda sökande för skada och minskar rekryte- att undvika att egna ansök- ningar blir offentliga – måste utredas och noga övervägas. Genom att uppgifter om vilka som sökt en anställning blir tillgängliga, möjliggörs debatt och granskning. inte skäl att belägga uppgif- terna med sådan kvalificerad sekretess att de undantas från makt till EU på viktiga ning 2011/12:24 lagstiftning i allt högre grad ÖVERSYN AV OFFENTLIGHETS- OCH SEKRETESSLAGEN 2013/14:RFR17 Det är vanligt att utskott bereder propositioner som innehåller förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I många fall är det fråga om följdändringar utan materiell innebörd. Översynen visar dock att samtliga av utskott med undantag för utrikesutskottet har behandlat ärenden som gällt förslag om ändring i OSL med materiell innebörd. Fördelningen framgår i nedanstående diagram. Ärenden med förslag på materiell ändring i OSL som behandlats i utskottsbetänkande (på grund av att en proposition i två fall inneburit två ändringsförfattningar är antalet betänkanden 51). KU har behandlat 9 av de 53 förslagen om ändring i OSL. I resterande 44 ärenden som innehållit förslag om ändring i OSL har justitieutskottet behandlat 8 ärenden, finansutskottet 5, och civil-, social- och trafikutskottet som behandlat 4 ärenden vardera. KU har av andra utskott gett tillfälle att lämna ett yttrande i 5 av dessa 44 ärenden, nämligen: Lag om europeiska grupperingar för territoriellt samarbete – KU delar regeringens bedömning om att offentlighetsprincipen bör göras tillämplig på europeisk gruppering för territoriellt samarbete (bet. 2008/09:NU22). Signalspaning – KU delar regeringens bedömningar när det gäller ändringarna i OSL (bet. 2009/10:FöU3). Integritet och effektivitet i polisens brottsbekämpande verksamhet – KU har ingen invändning mot förslaget till lag om ändring i OSL (bet. 2009/10:JuU19). De brottsbekämpande myndigheternas tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation – KU anser att förslagen i propositionen är väl avvägda; det gäller även de ändringar som föreslås om sekretess och tystnadsplikt (bet. 2011/12:JuU8). Genomförande av EU-direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning – KU anser att skatteutskottet ska avstyrka lagförslaget om inskränkning i meddelarfriheten (bet. 2012/13:SkU8). 2013/14:RFR17 ÖVERSYN AV OFFENTLIGHETS- OCH SEKRETESSLAGEN Lagens avdelningar och kapitel OSL består av 44 kapitel grupperade i sju avdelningar. Vissa avdelningar består enbart av ett par kapitel medan andra består av ett flertal, upp till 19 kapitel. En sammanställning över vilka avdelningar som inrymmer ändringsförfattningar visar att det förekommer i samtliga avdelningar, med ett undantag. Nästan samtliga kapitel har någon ändringsförfattning, men antalet skiftar ganska mycket, vilket framgår i tabellen nedan: Ändringsförfattning / Härrör från EU-rätt I Inledande bestämmelser (1–3 II Myndigheters hantering av (4–6 III Allmänna bestämmelser om 2011:1544, 2012:765, 2012:850 sekretess (7–14 kap.) IV Sekretess till skydd för det (15–20 2009:612, 2010:369, 2010:1343, 2012:147, 2010:288 2011:1574, 2010:573, 2011:1036 V Sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga 2009:676, 2010:866, 2011:191 2010:214, 2010:679, 2010:866 (21–40 kap.) 2010:208, 2010:679, 2011:1113, 2012:664, 2012:778 2009:612, 2011:553, 2011:727, 2012:288 2009:1419, 2011:774, 2012:736 2010:1890, 2011:1574, 2011:1036 2010:369, 2012:147, 2010:372 2011:606, 2011:743, 2011:864, 2012:324, 2012:450 VI Särskilda bestämmelser om sekretess hos vissa organ (41– Fet, kursiv stil = härrör från EU-rätt ÖVERSYN AV OFFENTLIGHETS- OCH SEKRETESSLAGEN 2013/14:RFR17 Flest ändringar har genomförts i avdelning V, vilket delvis kan förväntas med tanke på att den består av 19 kapitel. I avdelning IV har 15 ändringar införts och i avdelning III 11 ändringar. I avdelning VI har 2 ändringar införts, i samma kapitel. Den inledande och den avslutande avdelningen består bägge av ett kapitel. I vardera avdelningen har 1 ändring genomförts. Avdelning II har inga ändringar sedan lagens tillkomst. Om man ser på kapitelnivå är det 10 kap. Sekretessbrytande bestämmelser och bestämmelser om undantag från sekretess som har ändrats mest sedan lagens tillkomst med hela 6 ändringar. (Sekretessbrytande bestämmelser finns även i andra avdelningar, därför är det totala antalet sekretessbrytande bestämmelser fler.) Ett flertal kapitel har fått 5 ändringar: 26 kap. Sekretess till skydd för enskild i verksamhet som avser hälso- och sjukvård, m.m., 36 kap. Sekretess till skydd för enskild i vissa mål och ärenden hos domstol, vid medling i arbetstvister, i ärenden om rättshjälp, m.m., 17 kap. Sekretess till skydd för myndigheters verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn samt 18 kap. Sekretess till skydd främst för intresset av att förebygga eller beivra brott. Det kan noteras i sammanhanget att Lagrådet i två granskningar har föreslagit att bestämmelser skulle placeras i 15 kap. i stället för 17 kap. med tanke på lagens systematik (prop. 2012/13:7 Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter och prop. 2012/13:4 Genomförande av det nya EU-direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning, 2012:848), men inte vunnit gehör. Två ändringar har skett i bilagan (ändringsförfattning 2009:707 och 2010:1540). Ändringar till följd av EU-lagstiftning blev fullvärdig medlem i Europeiska unionen . Medlemskapet hade föregåtts av en stegvis anpassning till i och med . Direktiv införlivades i svensk lagstiftning redan före anslutningen. Direktiv /308/EEG genomfördes i genom lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, för att nämna ett exempel. Regeringen lade i propositionen 1994/95:50 fram lagförslag som innebar införlivning av fyra EG-direktiv som ingick i ett tillägg till (sekretesslagen ändringsförfattning 1994:2005). Inför medlemskapet genomfördes även en omfattande genomgång av lagstiftningen i förhållande till EG-rätten, ibland under tidspress, vilket gjorde att det ibland krävdes tillägg och fortsatta anpassningar i nationell rätt. Ett sådant exempel framgår i prop. 1999/2000:126 En ny tullag.5 De ändringar som genomfördes före och inför själva anslutningen ingår inte i denna översyn. Den undersökta perioden gäller från och med EU- medlemskapets början till sekretesslagens upphävande . Det är väl känt att EU:s rättsakter skiljer sig sinsemellan när det gäller deras förhållande till nationell rätt. Nedan görs en kort rekapitulation: Förordningar är direkt tillämpliga. En medlemsstat behöver inte göra någonting mer för att den ska gälla. En medlemsstat får inte heller göra någonting som går emot det som står i förordningen. I händelse ett medlemslands nationella regler säger någonting annat än vad som sägs i en gällande förordning är det förordningen som gäller.6 I förslaget till SIS II – en andra generation av Schengens informationssystem anför regeringen att i den mån nationella bestämmelser reglerar samma förhållanden som en EU-förordning men står i strid med, eller kan tolkas annorlunda än bestämmelserna i förordningen, bör de upphävas eller ändras. En EU-förordning kan också ge upphov till kompletterande bestämmelser i nationell rätt. 2009/10:86 s. 22) 5[] nuvarande tullagen (1994:1550) trädde i kraft i samband med att blev medlem i EU. Lagen tillkom under stor tidspress och endast de ändringar som bedömdes vara nödvändiga inför medlemskapet gjordes. Eftersom det fanns behov av en översyn av bl.a. tullagen tillsatte regeringen en utredning, [ – – –]. Sedan blev medlem i EU finns de primära föreskrifterna på tullområdet i . Den svenska tullagstiftningen utgör ett komplement till EG-rätten. Det är därför viktigt att kopplingen mellan de EG-rättsliga reglerna och tullagen framgår tydligt. Därför innehåller den föreslagna nya tullagen tydligare hänvisningar till de EG-rättsliga reglerna. 1999/2000:126) 6Ett exempel på direkt tillämplig rättsakt i denna översyn: Underhållsförordningen och Haagprotokoll blir direkt tillämpliga i . Förordningen kräver dock vissa kompletterande bestämmelser. Regeringen föreslår därför en ny lag med kompletterande bestämmelser till förordningen. Den föreslår också vissa lagändringar. (2010/11:CU24) ÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV EU-LAGSTIFTNING 2013/14:RFR17 Direktiv lämnar åt medlemsländerna att avgöra hur det mål som anges i direktivet ska uppnås. Om landet redan har regler som föreskrivs i direktivet behöver det inte göra någonting utan kan hänvisa till de befintliga reglerna. Ett beslut är till alla delar bindande. Eftersom beslut kan rikta sig specifikt till en eller flera fysiska och juridiska personer används det bl.a. för att tilllämpa gällande lagar. Rättsakternas olika förhållande till nationell rätt återspeglas också i förarbetena. står lagstiftaren inför ett faktum och kan bara konstatera vad som gäller enligt ifrågavarande EU-rätt. Ett vanligt återkommande argument är följande: När det gäller samarbetet inom ramen för EU har också en skyldighet att följa bindande EU-rättsakter och internationella överenskommelser som ingåtts av EU. 2011/12:157 s. 11) I flera fall refereras till rättsaktens tvingande natur: Den begränsning av användningen av inhämtade upplysningar som följer av rådets direktiv [] får anses vara av tvingande natur och innebära ett förbud att använda upplysningarna på annat sätt än vad som anges i 19 och 20 § lagen (2011:000) om bistånd med indrivning av skatter. 2011/12:15 s. 53) Den begränsning av användningen av inhämtade upplysningar som följer av handräckningsdirektivet får anses vara av tvingande natur. 2012/13:4 s. 53) Den begränsning av rätten att använda uppgifter som följer av rambeslutet, och som föreslås i en ny bestämmelse i lagen om belastningsregister, är av tvingande natur. Det bör därför tas in en hänvisning till den nya bestämmelsen i 9 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen. 2011/12:163 s. 50) När det gäller sekretess för uppgifter i utländska databaser anförs att behovet av sekretessbestämmelsen har uppkommit med anledning av samarbetet inom EU – uppgiftsutbyte sker genom att man ger varandra direktåtkomst till databaser (se prop. 2011/12:157). Relativt ofta förekommer argumentet att det internationella samarbetet kräver sådana bestämmelser. En grundläggande utgångspunkt för allt internationellt samarbete är att de bindande överenskommelser som ingås också följs. En förutsättning för internationella samarbete är således att andra stater och mellanfolkliga organisationer har förtroende för att vi t.ex. hanterar information i enlighet med ingångna avtal. Det är därför väsentligt att vårt regelverk säkerställer att behandling av uppgifter i databaser hos andra stater och mellanfolkliga organisationer inte sker i strid med våra internationella överenskommelser. När det gäller samarbetet inom ramen för EU har också en skyldighet att följa bindande EU-rättsakter och internationella överenskommelser som ingåtts av EU. 2011/12:157 s. 11) Det anförs också att om uppgifter från andra medlemsstater som omfattas av sekretess kan bli offentliga i finns risken att dessa stater blir ovilliga att lämna uppgifter till , vilket i förlängningen skadar antingen informationsutbytet, brottsbekämpningen, fartygssäkerheten, civil luftfart eller något annat mål (t.ex. prop. 2006/07:110 s. 86, 2010/11:116 s. 116, 2010/11:231 s. 33, 2011/12:45 s. 107). 2013/14:RFR17 ÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV EU-LAGSTIFTNING I förarbetena till den bestämmelsen behandlades det faktum att medlemsstaterna enligt de i det sammanhanget aktuella EG-direktiven och EG- förordningarna dels har en skyldighet att lämna uppgifter till varandra, dels har en skyldighet att vidta nödvändiga åtgärder enligt sin nationella lagstiftning för att säkerställa lämplig sekretess för den information som de mottar. I propositionen konstaterades att det förekom att andra medlemsstater inte lät ta del av uppgifter därför att inte kunde garantera ett tillräckligt sekretesskydd. Det anfördes att en bedömning från svensk sida att lämplig sekretess var ingen sekretess skulle kunna medföra att inte ansågs ha uppfyllt sina skyldigheter enligt direktiven och förordningarna.