eunbil · H10N2E0AD2 · 2014-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet (ev.) Lägesrapport för EU:s skolprogram Ordförandeskapets reviderade förslag 9604/14. För KOM (2014)0014 är den rättsliga grunden artiklarna 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Rådet och fattar beslut genom ordinarie beslutsförfarande. Rådet beslutar med kvalificerad majoritet. För KOM (2014)0013 är den rättsliga grunden 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut genom kvalificerad majoritet i rådet. På rådsmötet presenterade kommissionen sitt förslag som är en sammanslagning av EU:s stöd för utdelning av skolmjölk respektive skolfrukt och grönsaker. Förslaget omfattar ett totalt budgettak på , vilket innebär en oförändrad utgiftsnivå jämfört med /nuvarande program. Det är frivilligt för medlemsstater att delta i programmet liksom att distribuera frukt och grönsaker eller mjölk alternativt båda dessa produktkategorier. Det finns inga krav på nationell medfinansiering för deltagande medlemsstater. Förslaget om skolprogram har även bäring på den så kallade 43.3-förordningen vilken av formella skäl står som en egen dagordningspunkt på rådsdagordningen. Förhandlingarna i rådet har inletts och ordförandeskapet kommer att presentera en lägesrapport. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen noterar lägesrapporten. Frågan har varit föremål för samråd med . (ev) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning(EU) nr 1370/2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter Se punkt 4 ovan. Rådsslutsatser om producentorganisationer för frukt och grönsaker 9281/1/14 REV1 333, AGRIORG 79 Rådsslutsatser antas vanligen genom enhällighet. Kommissionen publicerade en rapport om utvärdering av stödet till producentorganisationer (PO) för frukt och grönsaker i EU. Stödet till PO syftar till att förbättra konkurrenskraften, förbättra produktkvaliteten, främja miljöinsatser med mera. I sin rapport identifierar kommissionen en rad brister i systemet och förordar därför en kommande översyn av regelverket. Enligt utvärderingen innebär det komplicerade regelverket brister i rättssäkerheten, krishanteringsinstrument utnyttjas i mycket ringa utsträckning liksom stöd till rådgivning och det föreligger en fortsatt låg organisationsgrad i vissa regioner. Ordförandeskapet har tagit fram ett förslag till rådsslutsatser som eventuellt kommer antas på rådet. Utkastet till rådsslutsatser innehåller skrivningar om bland annat behovet av regelförenkling och erfarenhetsutbyten. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att rådslutsatserna är välbalanserade och huvudsakligen i linje med syn på behovet av regelförenkling och förutsägbarhet. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i eller information i MJU. 10230/14 Rådsslutsatser om märkning med öjordbruk 18076/13 Kommissionens rapport till och rådet om frivillig märkning av öprodukter Enligt artikel 32 i förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel ska kommissionen förelägga och rådet en rapport om behovet av en ny term, produkt från öjordbruk. Rapporten ska vid behov åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag. Förslag om märkning av jordbruksprodukter som produceras på öar introducerades i samband med reformen av EU:s kvalitetsordningar. Kommissionen har utvärderat behovet av EU-märkning utav produkter från öjordbruk och skriver i sin rapport om de nackdelar som överväger fördelarna. Det faktum att det inte finns några generiska märkningar för öprodukter -märkning och reklam avser specifika öar - visar att öbegreppet inte anses vara tillräckligt starkt eller lämpligt för att förmedla särskilda budskap till konsumenterna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande inställning till frivilliga allmänna märkningstermer är att restriktivitet bör råda vad gäller definition av allmänt hållna begrepp, som t.ex. att en produkt produceras på en ö. Regeringen anser att kommissionens rapport på ett tydligt sätt påvisade nackdelarna med att utveckla denna typ av märkning på EU-nivå. Eventuella rådsslutsatser bör beakta de svårigheter som föreligger med denna typ av märkning. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i eller information i MJU. Rapport om mjölkpaketet och situationen inom mjölksektorn (ej inkommit) Det så kallade mjölkpaketet som antogs 2012 innehåller bland annat regler om producentorganisationer och kontrakt inom mjölksektorn. Kommissionen förväntas nu presentera en rapport om mjölksektorns utveckling samt effekter av mjölkpaketet. Beslut om att fasa ut mjölkkvoterna fattades 2008 i den så kallade hälsokontrollen. I beslutet ingick att mjölkkvoterna skulle öka tom 2013 som en mjuklandning. utnyttjar av sin kvot, medan vissa medlemsländer ligger mycket nära eller över kvot. Det finns medlemsstater och andra intressenter som vill införa nya marknads- och utbudsregleringar samt förstärka kris- och riskhanteringsinstrument. Detta framkom bland annat vid den konferens som Kommissionen höll och som behandlade utmaningar för den europeiska mjölksektorn efter att mjölkkvoterna tas bort . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att liksom nationell lagstiftning bör ge företagen goda och enkla villkor att bedriva sin verksamhet på marknadens villkor. Vad gäller mjuklandningen inför att mjölkkvoterna slutligen tas bort har regeringen inget emot att de länder som har goda förutsättningar för mjölkproduktion tillåts producera mer mjölk. bedöms det finnas risker med att bryta upp överenskommelsen om utfasningen, inte minst eftersom det finns medlemsstater som försöker få till stånd nya regler för att kontrollera utbudet. Regeringen har en i grunden restriktiv inställning till krisåtgärder och anser att befintliga instrument är tillräckliga. (ev.) Rekommendationer till ett rådsbeslut om mandat för förhandlingar om handel med ekologiska produkter i tredje land Artikel 207 och 218 i EUF-fördraget. Rådet bemyndigar själva kommissionen att inleda förhandlingar. Beslut fattas med kvalificerad majoritet. I kommissionens förordning (EG) nr 1235/2008 fastställs tillämpningsföreskrifter för förfarandet för erkännande av tredjeländer när det gäller likvärdighet (equivalence) i enlighet med artikel 33.2 förordning (EG) nr 834/2007. I Europeiska unionens rådsslutsatser om ekologiskt jordbruk från mötet i rådet (jordbruk och fiske) den 13–uppmanades kommissionen att förbättra de befintliga mekanismerna för att underlätta den internationella handeln med ekologiska produkter och kräva ömsesidighet och öppenhet i alla handelsavtal. Kommissionen framhåller i den pågående översynen av regelverket för den ekologiska produktionssektorn att den har uppenbara brister i det befintliga systemet för erkännande av tredjeländer när det gäller likvärdighet. I syfte att skapa lika villkor för handel med ekologiska produkter föreslås att rådet ger kommissionen mandat att förhandla internationella handelsavtal för dessa produkter. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan stödja att kommissionen ges mandat att förhandla internationella handelsavtal vad gäller ekologiska produkter. Regeringen vill verka för en förenklad handel med tredje land som bidrar till en ökad tillgång av ekologiska produkter och lägre priser för konsumenten. Likaså anser regeringen att det är av stor vikt att exportörer i utvecklingsländer ska kunna konkurrera på marknader för ekologiska produkter. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Nationellt genomförande av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken – utbyte av åsikter Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) ger upphov till en rad nationella beslut. Störst frihet har medlemsstaterna i utformandet av ett nytt nationellt landsbygdsprogram men även inom direktstödssystemet ges flera möjligheter till nationella val. Flertalet av valen vad gäller direktstöden ska meddelas kommissionen och medlemsstaterna kan därför antas befinna sig mitt i en nationell beslutprocess. Det grekiska ordförandeskapet inbjuder i dagordningen till mötet utbyte av synpunkter och åsikter i frågan. Regeringen kommer med intresse att följa information och synpunkter som lämnas av andra medlemsstater. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med och information i MJU. Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98, (EG) nr 2187/2005, (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 2347/2002 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1434/98 vad gäller landningsskyldigheten (första läsningen) 2013/0436 (COD) Artikel 43.2 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Rådet och fattar beslut genom ordinarie beslutsförfarande. Rådet beslutar med kvalificerad majoritet. EU:s nya gemensamma fiskeripolitik (och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken) har som ett av huvudmålen att utkasten inom EU:s alla fisken gradvis ska upphöra genom att det införs en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar och arter som omfattas av minimistorlekar i . För att göra landningsskyldigheten praktiskt genomförbar är det nödvändigt att upphäva eller ändra vissa bestämmelser i gällande förordningar om tekniska åtgärder, förvaltningsåtgärder och kontroll som strider mot landningsskyldigheten och tvingar fiskare att kasta fisk överbord. När det gäller förordningarna om tekniska åtgärder rör sig om bestämmelser om minsta landningsstorlekar, fångstsammansättning och bifångster. Inom ramen för landningsskyldigheten kommer bestämmelserna om minsta landningsstorlekar, när det gäller alla arter som omfattas av fångstbegränsningar, att ersättas med minsta referensstorlekar för bevarande. Fisk som är mindre än dessa minsta referensstorlekar för bevarande måste landas, men begränsningar finns för användningen av dessa fångster. Även rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs måste anpassas till landningsskyldigheten. Det grekiska ordförandeskapet avser att fastställa en allmän inriktning kring förslaget i Coreper innan rådsmötet. har ännu inte påbörjat behandlingen av förslaget. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är angeläget att de aktuella ändringarna kommer på plats till för att möjliggöra ett genomförande av landningsskyldigheten. Regeringen anser därutöver att det är angeläget att man i de ändringar som görs genom detta förslag ska sträva efter en förenkling av regelverket samt att möjliggöra en resultatbaserad förvaltning. Det kan bland annat innebära att justera eller stryka minsta referensstorlekar för vissa arter. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Implementering av den gemensamma fiskeripolitiken: utkastplaner - Lägesrapport /åsiktsutbyte 10285/14 PECHE 285 Utkastplaner antas genom delegerad akt. I pelagiskt fiske samt för fiske av lax och torsk i kommer utkastförbudet att träda i kraft . Arbetet med att utarbeta utkastplaner pågår inom ramen för den regionalisering som föreskrivs i grundförordningen. För vidkommande har ett förslag till utkastplan skickats in till Kommissionen och för pelagiskt fiske pågår arbetet. Planerna kommer sedan att antas i form av en delegerad akt. har som en övrig punkt lyft frågan om behovet av att kunna anta vissa tekniska regler för att underlätta införandet av utkastförbudet. förfrågan ska ses i ljuset av kommissionens besked att det inte finns stöd i varken grundförordningen eller i de ändringar som genomförs i den s.k. omnibusförordningen (punkt 11 på dagordningen) för att anta sådana tekniska regler inom ramen för det regionala samarbetet. Kommissionen har dock aviserat att man avser att återkomma till frågan dels i det förslag till reviderade tekniska regler som kommissionen avser att presentera , dels i de regionala förvaltningsplanerna. Den för insända planen innehåller inga förslag på anpassning av det tekniska regelverket. Utöver det tekniska regelverket har frågan om hanteringen av skadad fisk (sälskadad, kemikalier, kemiska stridsmedel eller motsvarande) diskuterats i olika sammanhang. Frågan har aktualiserats mot bakgrund av behovet av att fastställa hur dessa fångster ska hanteras inom ramen för ett utkastförbud. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är prioriterat att anpassa det tekniska regelverket för att hantera genomförandet av utkastförbudet och är öppna för lösningar i enlighet med grundförordningen. Ifråga om sälskadad fisk anser regeringen att det är centralt att fångsterna verifieras och hänsyn kan tas till dessa i den vetenskapliga rådgivningen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. (ev.) Förvaltning av lodda – etablerande av total tillåten fångstmängd -politisk överenskommelse/antagande Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter förslag från kommissionen. Genom EU:s partnerskapsavtal med har EU möjlighet till fiske efter lodda i Grönländska vatten genom en fastställd andel av den totala tillåtna fångstmängden (TAC). Lodda är en kortlivad art varför internationella havsforskningsrådets (ICES) rådgivning offentliggörs kort innan fiskesäsongen startar. offentliggjordes ICES rådgivning och fiskesäsongen börjar . TAC fastställs genom en ändring av TAC- och kvotförordningen (Förordning (EU) nr 43/2014). Frågan har satts upp som en möjlig fråga på rådsdagordningen för att möjliggöra ett beslut om TAC till fiskestarten . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen förespråkar att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för beslut om total tillåten fångstmängd av lodda och kan under denna förutsättning stödja ett skyndsamt förfarande för fatställande av TAC. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. 3. a i) Djurhälsa / växthälsa / kontrollpaketet - lägesrapport från ordförandeskapet Fördraget om europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2, 114 och 168.4b. Rådet och fattar beslut genom ordinarie beslutsförfarande. Rådet beslutar med kvalificerad majoritet. Kommissionen presenterade ett lagstiftningspaket under namnet Friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja - En moderniserad lagstiftning för ett mer konkurrenskraftigt EU. Paketet innehöll ett meddelande och fem förslag till rättsakter – förordningsförslag om djurhälsa, om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, om växtförökningsmaterial, om offentlig kontroll inom växt-, djur- och livsmedelsområdena m.fl. samt om EU-utgifter inom områdena djurhälsa, växtskadegörare och offentlig kontroll. Kommissionens målsättning med förslagen är att skapa en effektivare, mer modern och enklare lagstiftning för en god djurhälsa, ett gott skydd mot växtskadegörare, säkra livsmedel och ett konkurrenskraftigt jordbruk. Den nya förordningen om djurhälsa ska utgöra en ramlag för all lagstiftning på djurhälsoområdet. Den omfattar allmänna principer och regler för att förhindra spridning av smittsamma djursjukdomar inklusive zoonoser och för att förbättra djurhälsan i EU. Förordningen bygger på samma principer som dagens lagstiftning, dvs. att förhindra smittspridning och bekämpa sjukdomsutbrott. Nytt i förhållande till nuvarande EU-regler är att djurägare blir skyldiga att vidta vissa förebyggande åtgärder. Den föreslagna lagstiftningen om skyddsåtgärder mot växtskadegörare har samma syfte som dagens lagstiftning, dvs. att skydda växter och växtmiljöer genom att förhindra spridning av allvarliga växtskadegörare, s.k. karantänsskadegörare. Syftet med förslaget är en mer proaktiv lagstiftning genom fokus på riskbaserade förebyggande och snabba åtgärder för skydd av territoriet mot växtskadegörare vars introduktion kan få omfattande ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenser. Dessutom omfattar förslaget regleringen av s.k. kvalitetsskadegörare som redan är etablerade i EU och där syftet med lagstiftningen är att motverka vidare spridning som leder till oacceptabel ekonomisk skada. Förslaget till förordning om offentlig kontroll ersätter dagens kontrollförordning och föreslår att tillämpningsområdet utvidgas till ett antal nya områden – skyddsåtgärder mot växtskadegörare, saluföring av växtförökningsmaterial (inklusive skogsodlingsmaterial), växtskyddsmedel (användning och saluföring), avsiktligt utsläppande i miljön och innesluten användning av GMO samt animaliska biprodukter. De grundläggande principerna föreslås fortsatt vara desamma (riskbaserade, regelbundna, oaviserade kontroller). Förslagen har behandlats i rådsarbetsgrupp och denna process kommer att fortsätta under nästa halvår. har fattat beslut om sin ståndpunkt i den första behandlingen . Processen avseende förordningsförslaget om EU-utgifter har gått fortare än för de övriga fyra förslagen och antogs av rådet och . Frågan var föremål för särskild överläggning i MJU . Frågan har varit föremål för samråd i . ii) Förordning om produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial(lagstiftning om växtförökningsmaterial). - lägesrapport från ordförandeskapet Fördraget om europeiska unionens funktionssätt artikel 43.2. Rådet och fattar beslut genom ordinarie beslutsförfarande. Rådet beslutar med kvalificerad majoritet. Den föreslagna förordningen om växtförökningsmaterial ska ersätta tolv direktiv. Många av dessa direktiv är föråldrade och det finns ett stort behov av att modernisera lagstiftningen och göra den mer enhetlig. Syftet med förslaget, är att: Säkra sundhet och hög kvalitet på växtförökningsmaterial, Skapa ett samlat regelverk som främjar innovation och konkurrenskraft samt att stödja en hållbar produktion, biologisk mångfald, anpassning till klimatförändringar och säkra livsmedelsförsörjningen. Förslagen har behandlats i rådsarbetsgrupp. har fattat beslut om sin ståndpunkt i den första behandlingen . förkastade hela förslaget om växtförökningsmaterial i plenum efter att deras uppmaning till kommissionen att dra tillbaka lagförslaget inte hade hörsammats. Kommissionen har aviserat att man kommer att presentera ett reviderat förslag till förordning om växtförökningsmaterial. Tidsplanen för detta är däremot inte känd. Medlemsstaterna har givit förslag till kommissionen om vad som kan vara av vikt att ta med i ett reviderat förslag. Fortsatta diskussioner kommer att utgå från kommissionens reviderade lagförslag när det har presenterats. Frågan var föremål för särskild överläggning i MJU . Frågan har varit föremål för samråd i . b) resolution av om kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2013 om tillämpningsföreskrifter vad gäller obligatoriskt angivande av ursprungsland eller härkomstplats för färskt, kylt eller fryst kött av svin, får, get och fjäderfä. - Information från kommissionen. och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna. Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2013 av om tillämpningsföreskrifter för och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 vad gäller angivande av ursprungsland eller härkomstplats för färskt, kylt eller fryst kött av svin, får, get och fjäderfä. I förordning (EU) nr 1169/2011 gavs kommissionen befogenhet att anta genomförandeakter om hur obligatorisk ursprungsmärkning av färskt, kylt eller fryst kött av svin, får, get och fjäderfä ska vara utformad. Kommissionen beslutade sådana tillämpningsföreskrifter och hade stöd av medlemsländerna i den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. Förordningen ska tillämpas . antog en resolution mot kommissionens genomförandebestämmelser där parlamentet bland annat framför att kommissionen gått utanför sina befogenheter och att reglerna om ursprungsmärkning bör vara desamma som för nötkött, det vill säga att uppgift om var djuret var fött, uppfött och slaktat ska anges. uppmanar kommissionen att dra tillbaka förordningen och ta fram en ny version. Vid jordbruks- och fiskerådet kommer kommissionen sannolikt lämna information om hur man avser gå vidare mot bakgrund av resolution. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. c) Vetenskapligt stöd till jordbruk – konkurrenskraft, kvalitet och hållbarhet – konferens i Ordförandeskapet bjöd in till en konferens under namnet Vetenskapligt stöd till jordbruk – konkurrenskraft, kvalitet och hållbarhet Fokus var en ökad produktivitet kopplat till livsmedelssäkerhet med fokus på en växande population och en ökadefterfrågan på livsmedel världen över. uppmärksamma och stimulera en debatt kring en vetenskaplig förståelse för de utmaningar som jordbruket står inför. Ordförandeskapet väntas på ministerrådet informera om utfallet av