rir · H2B56 · 2014-03-27 00:00:00 — 117Bemötande i domstol, Rapport 2013:11, Brå, s 59. Se kapitel 2 för mer information om denna undersökning. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Tre av de intervjuade förvaltningsrätterna menar att det borde vara en uppgift för att ta fram ett informationsbrev som kan skickas ut i samband med att överklagandet kommer in. Förvaltningsrätterna är försiktiga i bedömningen av beräknad handläggningstid I samband med aktstudien kunde vi se att det inte var ovanligt att klagande hade hört av sig till förvaltningsrätten för att fråga när målet skulle avgöras. Svaren som gavs varierade mellan förvaltningsrätterna. En förvaltningsrätt uppgav till exempel att de inte kunde ge besked om detta och en uppgav den genomsnittliga handläggningstiden för den aktuella måltypen. I intervjuerna betonar flera av förvaltningsrätterna att man bör vara försiktig med utfästelser om hur målet kommer att ta, eftersom det är svårt att veta om de klarar att hålla beräknad handläggningstid. De flesta har ändå uppgett att de ger någon typ av indikation om hur det kommer att ta, oftast med utgångspunkt i den genomsnittliga handläggningstiden. Klagandes kontakt med förvaltningsrätten På de förvaltningsrätter som besökt är det i huvudsak domstolssekreterarna som tar emot och besvarar samtal från klagande om pågående mål. I andra hand är det en handläggare. Enligt Brå upplevde intervjupersonerna i deras studie, att kontakten med förvaltningsrätten var korthuggen och informationslös och att domstolssekreteraren inte kan säga så mycket om ärendet.118 En generell iakttagelse som gör baserat på både aktstudie och uppföljande intervjuer, är att ledningen inte alltid tycks vara insatt i omfattningen av de frågor som kommer in till förvaltningsrätten via främst telefonsamtal från klagande. 5.3Långa handläggningstider och brister i information får negativa konsekvenser för många klagande Vi har i kapitel 3 och i ovanstående avsnitt kunnat konstatera att handläggningstiderna ofta är och upplevs som långa och att det går ut lite information till den klagande. har undersökt vilka konsekvenser detta kan få för den klagande både för försörjningen och för förståelsen för processen. 118 Intervju med Brå . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 5.3.1Många klagande har reducerad försörjning då målet handläggs Handläggningstiden var lång och fick stora konsekvenser ekonomiskt för mig.119 De måltyper som ingår i granskning tillhör de vanligaste bland förvaltningsrätternas mål, och rör ofta den enskildes försörjning och privatekonomi. Det är därför viktigt för de klagande att förvaltningsrätten avgör målet , oavsett om förvaltningsrätten bifaller överklagandet eller inte. Avsnitt 5.2.2 visade att många upplevde det som svårt att få reda på hur handläggningen förväntades ta. Konsekvensen av brister i information om handläggningstid kan bli att den klagande får svårare att planera sin ekonomi och försörjning. har frågat intervjupersonerna om hur de försörjde sig då förvaltningsrätten handlade överklagandet. Resultatet redovisas i tabell 5.3 nedan. Tabell 5.3 Den klagandes försörjning då förvaltningsrätten handlade överklagandet för gruppen med socialförsäkringsmål, antal och andel Hade en reducerad egen försörjning ärendet Blev helt eller delvis försörjd av någon anhörig 119 Citat från de öppna svaren i telefonintervjuundersökning. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Fick ta av sina besparingar Fick sälja personliga ägodelar Fick låna pengar ärendet pågick Tre fjärdedelar av personerna i socialförsäkringsgruppen uppgav att de haft en reducerad egen försörjning då ärendet handlades i förvaltningsrätten. De flesta, , uppger att de har fått ta av sina Många, , har också uppgett att de blivit helt eller delvis försörjda av någon anhörig ärendet pågick. , uppgav också att de behövt låna pengar. Fördelningen ser lite annorlunda ut för gruppen med mål om ekonomiskt bistånd. Här uppgav mer än hälften, 30 personer, att de hade en reducerad försörjning förvaltningsrätten handlade överklagandet. Resultatet från intervjuundersökningen bekräftar den bild som har framkommit från andra håll. I Brå:s rapport framgick att många klagande lever under svåra ekonomiska omständigheter då man inväntar en dom. Enligt företrädare för LO-TCO Rättsskydd hade cirka en tredjedel av de 350 personer som företräddes av organisationen ett akut försörjningsbehov då målet handlades i förvaltningsrätten.120 120 Intervju med LO-TCO Rättsskydd . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 5.3.2Brister i förståelsen av processen Dåligt att de inte kontaktade mig och att jag inte fick yttra mig i ärendet. Är efter mitt ärende inte så mycket klokare på förvaltningsrätten som myndighet.121 När en enskild överklagar ett beslut till förvaltningsrätten blir myndigheten som fattat beslutet motpart till den klagande. Granskningen visar att detta inte alltid är tydligt för den som överklagat, vilket kommer till uttryck på flera sätt. Brå lyfter i sin rapport fram att flertalet av dem som intervjuats uttrycker en ovisshet inför hur förvaltningsrätten ska hantera det överklagade beslutet.122 Detta beror framför allt på att intervjupersonerna inte vet vad de ska förvänta sig av förvaltningsrätten, eftersom de saknar referensramar. Det handlar till exempel om kunskap om vem eller vilka som handlägger målet, om man skickat in tillräckligt med underlag och om det går att påverka domstolens bedömning och i så fall hur. Flera förvaltningsrätter som intervjuat uppger att klagande inte alltid förstår förvaltningsrättsprocessen och sin egen roll i denna. Två av de kommuner som vi har intervjuat har också framfört att klagande inte alltid förstår att kommunen är motpart efter det att beslutet har överklagats.123 En del tror också att kommunen och förvaltningsrätten står på samma sida. En av kommunerna berättar även att de får många samtal om hur det ska ta att få ett avgörande från domstolen. Även företrädare för processjuridiska enheter i respektive säger att de klagande inte alltid förstår processen i förvaltningsrätten.124 Det gäller framför allt i samband med att den klagande får möjlighet att kommentera ett yttrande från . Den klagande kan då höra av sig till och undra vad det är för skrivelse jag har fått av dig. Den klagande tror att yttrandet är riktat till den klagande själv och inte till förvaltningsrätten. Dessutom vet inte den klagande hur yttrandet ska tolkas och vad man ska göra i samband med att man får detta. Den klagande förstår inte att vad det innebär att vara part i ett mål och vad det innebär att är motpart. får då förklara för den klagande hur handläggningen går till och att det är förvaltningsrätten som äger frågan. Yttrandet från kan också uppfattas som 121Citat från de öppna svaren i telefonintervjuundersökning. 122Bemötande i domstol, Rapport 2013:11, Brå, s 58. 123Intervjuer med företrädare för i och i . 124Intervjuer med processjuridiska enheten i respektive i (via telefon) . ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA själva domen av den enskilde. LO-TCO Rättsskydd får enligt uppgift en hel del telefonsamtal från klagande som frågar om just detta.125 har i genomgången av akter på förvaltningsrätterna också kunnat konstatera att den klagande inte alltid förstår vad yttrandet från motparten egentligen innebär. Klagande väntar på att bli kontaktade Många klagande saknar referensramar när det kommer till domstolsprocessen i förvaltningsrätt. Två av de intervjuade förvaltningsrätterna framför att de har erfarenhet av att klagande väntar på att bli kallade till rättegång eller i varje fall på att bli kontaktade av domstolen. De blir förvånade när det i stället kommer en dom via posten. Även JO har förstått av enskilda som hört av sig att de hade förväntat sig att bli kallade till muntlig förhandling, och att de sedan blir överraskade när det kommer en dom i brevlådan.126 I telefonintervjuundersökning uppgav av personerna i socialförsäkringsgruppen att de inte hade fått möjlighet att inkomma med kompletterande underlag till förvaltningsrätten. Det framfördes också av flera intervjupersoner i de öppna svaren i telefonintervjuundersökningen att förvaltningsrätten inte kontaktat dem och att de inte fått yttra sig. Detta tyder på att information om hur processen går till och möjligheten för den klagande att själv skicka in underlag till förvaltningsrätten, inte når fram. 5.3.3Domarna är inte alltid begripliga En person i förvaltningsrätten kunde uttrycka sig så man förstod och beskriva lite bättre hur man har kommit fram till domen.127 Om en klagande ska förstå hur rätten kom fram till sitt beslut är det viktigt att kunna läsa och förstå domen. Det ger också förståelse för beslutet, vilket kan vara särskilt viktigt om överklagandet inte får bifall i förvaltningsrätten. En välformulerad, begriplig dom kan möjligen också leda till en mindre benägenhet hos klagande att överklaga domen till kammarrätten. 125Intervju med LO-TCO Rättsskydd . 126Intervju med tjänstemän vid JO . 127Citat från de öppna svaren i telefonintervjuundersökning. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Var domen begriplig? I telefonintervjuundersökning ställdes frågan om domen var skriven på ett begripligt sätt, det vill säga om intervjupersonen förstod hur förvaltningsrätten kommit fram till beslutet. Drygt hälften av personerna i socialförsäkringsgruppen svarade att domen var skriven på ett begripligt sätt. uppgav att de inte ansåg att domen var skriven på ett begripligt sätt. Samma mönster går igen bland dem vi intervjuat som haft ett mål om ekonomiskt bistånd. Intervjupersonernas utbildning tycks inte spela någon avgörande roll för resultatet. Av dem med grundskoleutbildning har svarat nej på frågan. Motsvarande siffra är för dem med högskoleutbildning. Det verkar alltså inte vara lättare för den med högre utbildning att förstå domen. Svårigheter med att förstå domen tas också upp av många av dem som lämnat övriga synpunkter. De har synpunkter på både språk och att det inte är tydligt hur förvaltningsrätten kommit fram till domslutet. I sammanhanget är det dock viktigt att påpeka att det på olika sätt framgår att flera av dessa även är missnöjda med vad förvaltningsrätten kommer fram till, det vill säga utgången i målet. Detta kan ha färgat av sig på intervjupersonernas uppfattning om domen var begriplig. Synpunkter från professionella parter i processen De processjuridiska enheterna på företräder i förvaltningsrätterna i samband med att ett beslut i en socialförsäkringsförmån överklagas. Vi har i intervjuer med företrädare för två av dessa enheter frågat om de anser att det är tydligt hur domstolen kommit fram till sitt beslut. Båda enheterna lyfter fram att domskrivningen har förbättrats , både vad gäller språket och motiveringen. De mallar för domar som införts på förvaltningsrätterna med tydligare rubriker har också inneburit en förbättring. påpekar de intervjuade företrädarna för de processjuridiska enheterna att vissa domar är väldigt omfattande och detaljerade. Enheterna är också överens om att det skiljer sig mellan domare, snarare än mellan förvaltningsrätter, i hur välformulerade domarna är. LO-TCO Rättsskydd företräder klagande i processen och menar att det kan vara svårt att förstå motiveringen i domen och att domarna generellt blivit sämre , tvärtemot uppfattning. LO-TCO Rättsskydd tror att ett skäl till detta är det fokus som förvaltningsrätterna haft på att arbeta ned höga balanser. Vidare anser LO-TCO Rättsskydd att domstolarnas egna 128Intervjuer med processjuridiska enheten i respektive i (via telefon) . ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA resonemang i många fall har fått mindre utrymme i domarna, medan den beskrivande texten blivit längre.129 LO-TCO Rättsskydd menar dock att det skiljer sig mycket mellan domstolar och olika domare i detta hänseende. JO har också framfört till att domarna i förvaltningsrätterna ofta är långa, men att själva bedömningen är kort.130 5.3.4Enskilda som överklagar har inte rätt till rättshjälp Jag tycker att man ska få mer detaljerad och tätare information, till exempel vilka handlingar som har kommit in och när är att skicka in. Jag tycker att det känns som att man är beroende av att ha ett juridiskt ombud för att klara detta.131 Rättshjälp är en social skyddslagstiftning som ska hjälpa den som inte kan få rättslig hjälp på annat sätt (till exempel genom försäkring) och ges först och främst till privatpersoner. Rätten till rättshjälp regleras i rättshjälpslagen (1996:1619) och hantering av ansökningar sker hos Rättshjälpsmyndigheten.132 uppger i en intervju med att det är vanligt att sökande i framför allt socialförsäkringsärenden hör av sig och vill ha rättshjälp, trots att de sällan är berättigade till det. Enligt beviljades 1 400 ansökningar om rättshjälp . Av dessa rörde 18 socialförsäkringsärenden. Av de enskilda som ringer och e-postar frågor till uppskattar myndigheten att rör förvaltningsrättsärenden, företrädesvis socialförsäkringsärenden.133 Det finns enligt myndigheten ett mörkertal kring behovet av rättshjälp, och frågan är större än vad man kan mäta.134 Som fackligt ansluten finns vissa möjligheter att få rättslig hjälp i exempelvis socialförsäkringsärenden genom framför allt LO-TCO Rättsskydd.135 LO- TCO Rättsskydd menar att det är betydligt svårare för en enskild att klara överklagandeprocessen själv sedan det blev en tvåpartsprocess. processer förs dessutom av jurister vilket bidrar till en obalans, menar LO-TCO Rättsskydd.136 129Intervju med LO-TCO Rättsskydd . 130Intervju med tjänstemän vid JO . 131Citat från de öppna svaren i telefonintervjuundersökning. 132Om ärendet redan påbörjats i en domstol, ska ansökan ske direkt till domstolen. Vid avslag på ansökan om rättshjälp kan man överklaga till , vars beslut är slutgiltigt och inte kan överklagas. 133Det finns ingen samlad statistik över frågor som inkommer till myndigheten. 135LO-TCO Rättsskydd är ett aktiebolag som ägs av och . 136Intervju med LO-TCO Rättsskydd . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN I intervjuundersökning uppgav nära en tredjedel i gruppen med socialförsäkringsmål, 97 personer, att de haft ett ombud. Av dessa hade 51 haft ett juridiskt ombud. Regeringen gjorde i propositionen till rättshjälpslagen bedömningen att förvaltningsdomstolarnas materiella processledning och utredningsansvar medförde att biträdesbehovet inte var detsamma som i mål vid allmän domstol.137 har dock i en utvärdering av rättshjälpslagen 2009 framfört att det kan finnas anledning att se över behovet av rättshjälp på det förvaltningsrättsliga området.138 5.4Domstolsverkets allmänna information har brister Eftersom informationen till den klagande är så knapphändig under handläggningen av målet i förvaltningsrätt, är det särskilt viktigt att information som ges via framför allt webbplatsen är så tydlig och korrekt som möjligt. Ansvaret för information till enskilda är delat mellan och förvaltningsrätterna. ansvarar för information till den breda allmänheten och de informationskanaler som använder är framför allt Domstolars webbplats samt den lanserade applikationen för smarta telefoner och läsplattor Domstolsguiden (app). Tryckt material tas fram i mycket liten utsträckning.139 har granskat den information som finns på webbplatsen och 5.4.1Informationen leder delvis fel Det framgår av informationen på både webbplatsen och i appen att handläggningen i förvaltningsrätt i huvudsak är skriftlig. Däremot ges en bild av hur den skriftliga handläggningen går till som enligt riskerar att missleda den klagande. I ingressen på webbplatsens sida med information om hur ett mål i förvaltningsrätt avgörs står att förvaltningsrätten sänder ditt överklagande vidare, tillsammans med andra handlingar i ärendet, till motparten.140 I appen skriver att förvaltningsrätten i de flesta fall skickar överklagandet och handlingar till den myndighet som tog beslutet. 1996/97:9. 138Översyn av rättshjälpslagen – ett regeringsuppdrag (DV 2009:2). 140http:///Myndighetsbeslut/Sa-avgors-mal-i-forvaltningsratten/Skriftlig- handlaggning/, . ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Informationen som ges om den inledande fasen i handläggningen stämmer inte överens med hur processen går till för de måltyper som har granskat, och som utgör en stor andel av målen i förvaltningsrätterna. Enligt den aktstudie som genomfört som redovisas i kapitel 4, är det stor variation i hur stor utsträckning förvaltningsrätterna väljer att kommunicera med den myndighet som fattat grundbeslutet. Det varierar också vilken part domstolen väljer att kommunicera med. Informationen på webbplatsen sakgranskas enligt uppgift två gånger per år.141 Texterna till appen har tagits fram av . En referensgrupp med företrädare från bland annat förvaltningsrätterna fick sedan möjlighet att komma med synpunkter på texten. Texterna granskades även av jurister på Domstolsverket.142 5.4.2 Efterfrågan på information på andra språk Information på Domstolars webbplats finns på engelska och på några av de nationella minoritetsspråken.143 Några förvaltningsrätter har i granskningen tagit upp att det saknas information på andra språk, både på webbplatsen, i informationsblad samt i de mallar som finns i intryck från både aktstudie och telefonintervjuundersökning är att det finns ett stort behov av information även på andra språk. Många av dem som överklagar har ett annat modersmål än svenska. har inte tagit ställning till om det behövs information på ytterligare språk. Verket menar att det är en resurs- och prioriteringsfråga.144 5.5Sveriges Domstolar har påbörjat ett arbete om bemötandefrågor Inom Domstolar pågår ett särskilt arbete om information och bemötande gentemot enskild, som i huvudsak bygger på förslagen i den så kallade (se kap 2 för mer information om utredningen). Regeringen har gett i uppdrag att ge stöd till domstolarna att ta fram strategier för bemötande, utformning av domar och mediekontakter. Domstolarna har i uppdrag att ta fram policydokument 142E-brev från med information om appen daterat . 143Information finns på minoritetsspråken finska, tornedalsfinska och samiska. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN och bemötandestrategier som ska redovisas till senast den 31 december 2014.145 Domstolarna har med hjälp av tagit fram två strategier med tillhörande handlingsplaner för bemötande respektive utformning av domar och beslut.146 har också tillsammans med domstolarna tagit fram handböcker för hur ett systematiskt arbete med bemötande och domskrivning enligt handlingsplanerna kan läggas upp och bedrivas. Ett av målen med bemötandestrategin är att alla som deltar i en domstolsprocess ska veta vad som förväntas av dem och känna till domstolens roll och samhällsuppgift. Ett av målen i strategin för utformning av domar och beslut är att de som läser en dom eller ett beslut ska förstå språket, hitta i texten och begripa domstolens resonemang. Av strategierna framgår bland annat ansvarsfördelningen mellan domstolarna (uppdelat på domstolschefen och medarbetarna) och . Handlingsplanerna beskriver bland annat de aktiviteter som ska genomföras fram , varav några ligger på domstolarna och några ligger på . Till exempel har domstolarna åtagit sig att genomföra brukarundersökningar och att se över domar och beslut när det gäller språklig utformning och juridisk argumentation. Enligt har tio av tolv förvaltningsrätter genomfört någon typ av brukarundersökning. Den metod som förvaltningsrätterna i huvudsak har använt i sina brukarundersökningar är att kontakta presumtiva respondenter i samband med muntlig förhandling. Domstolarna ska återrapportera resultatet av brukarundersökningarna och därefter ska sammanställa och sprida resultatet.147 145Uppdrag till angående strategier för Domstolars arbete med vissa förtroendefrågor (Ju2008/10177/DOM). 146Bemötandestrategi för Domstolar; Handlingsplan för genomförande av Domstolars bemötandestrategi; Strategi för utformning av domar och beslut i Domstolar; Handlingsplan för genomförande av Domstolars strategi för utformning av domar och beslut. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Enskilda får information om bland annat processen och beräknad handläggningstid i samband med omprövning av sitt ärende under handläggningen på och i kommunen. Det ges lite information till klagande i samband med processen i förvaltningsrätten. De klagande upplever framför allt att det var svårt att får reda för det egna ärendet. Flera tyckte dessutom att det var svårt att få reda på i vilken förvaltningsrätt ärendet handlades och vad som förväntades av den klagande. Brister i information gör det svårare för en enskild att förstå hur processen i förvaltningsrätt går till och sin egen roll i processen. Över hälften av intervjupersonerna i undersökning har svarat att det tog att få en dom. Många klagande uppger att de hade en reducerad försörjning då målets handläggning pågick. Försörjningen skedde genom att den klagande fick ta av sina besparingar, låna pengar eller bli försörjd av någon anhörig. Förvaltningsrätterna verkar delvis medvetna om att informationen brister. Den allmänna informationen som ges via webbplats om processen i förvaltningsrätt leder delvis fel. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 6Styrning och stöd för en effektiv handläggning Domstolarna har enligt regeringsformen en självständig ställning. Förvaltningsrätterna styrs i huvudsak genom lag och förordning. Regeringens budgettilldelning sker genom ramanslag till Domstolar, och fördelningen till respektive domstol görs sedan av . Regeringens styrning av förvaltningsrätterna sker också genom det verksamhetsmål för handläggningstider som slås fast i regleringsbrevet. 6.1Regeringens verksamhetsmål styr i begränsad utsträckning Av regleringsbrevet framgår att regeringens övergripande mål för domstolarna är att verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv. Verksamhetsmålet är att av målen i förvaltningsrätterna ska ta högst att avgöra.148 Detta verksamhetsmål har funnits sedan 2007.149 Respektive förvaltningsrätt ska i samråd med också sätta egna verksamhetsmål i enlighet med den mallstruktur som fastställer. Utöver verksamhetsmål om handläggningstid finns inte några övriga återrapporteringskrav för förvaltningsrätterna. var verksamhetsmålen betydligt flera, dels för flera måltyper och dels på fler variabler.150 fick 2004 i uppdrag av regeringen att lämna förslag till hur verksamhetsmålen för domstolarna bör vara utformade för att bli mer överskådliga och lättillämpade. 148Regleringsbreven för budgetåren 2013 och 2014 avseende Domstolar. Verksamhetsmålet gäller inte förturs- och migrationsmål. 149Verksamhetsmålet för handläggningstiden i förvaltningsrätt var något annorlunda formulerat –2012. var verksamhetsmålet att huvuddelen av målen inte bör ta än att avgöra. I regleringsbreven för budgetåren 2011–2012 ändrades bör till ska. När har redovisat måluppfyllelsen i årsredovisning så har tolkningen av respektive års skrivningar emellertid varit densamma som uttrycks i de senaste regleringsbreven, nämligen att av målen i förvaltningsrätt ska ta högst att avgöra. 150Uppdelningen för verksamhetsmål för olika måltyper gällde bland annat skattemål, socialförsäkringsmål och övriga mål. Målsättningarna för respektive måltyp gällde medianålder för avgjorda mål (månader), total balans, balanserade mål äldre än och balanserade mål äldre än . (Se Regleringsbrev för avseende och övriga myndigheter inom domstolsväsendet, m.m.) ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA att regeringen borde fastställa långsiktiga verksamhetsmål och att det skulle vara upp till varje domstol att sätta årliga verksamhetsmål.