rir · H2B52 · 2014-03-13 00:00:00 — granskning fokuserar på de 123 kommuner som enligt har, eller har haft, svaga bostadsmarknader.51 Svaga bostadsmarknader kännetecknas enligt av en låg efterfrågan på bostäder på grund av befolkningsminskning, låg tillgänglighet till arbetsplatser, svag utveckling av hushållens inkomster och svag sysselsättningsutveckling.52 Det finns även andra ekonomiska faktorer som påverkar kommunerna. har inom ramen för granskningen inte närmare undersökt sådana faktorer. Kommuner med svaga bostadsmarknader är spridda över hela landet och finns i samtliga län förutom . Drygt 1,5 miljoner, eller , av 49Tillåtet statsstöd på svaga bostadsmarknader, , 2013. Uppgiften hämtad från . 2012/13:102, Utvecklingen inom den kommunala sektorn. 51Budgetunderlag 20122014, bilaga: Analys av utvecklingen på svaga bostadsmarknader. är en del av . 52Definitionen är hämtad från Svaga bostadsmarknader, Evidens, 2010 (på uppdrag av dåvarande ). BOSTÄDER FÖR ÄLDRE I AVFOLKNINGSORTER befolkning bor i någon av dessa kommuner. Kartan i figur 1 visar de 123 kommuner som ingår i urval; en lista över kommunerna finns i bilaga 1. Karta över kommuner som har eller har haft svaga bostadsmarknader GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN I kommuner med svaga bostadsmarknader finns det generellt ett utbud av bostäder som överstiger efterfrågan. Det kan exemplifieras av att antalet tomma lägenheter i allmännyttan i dessa kommuner var av utbudet , jämfört med riksgenomsnittet på en procent.53 Nära en fjärdedel av kommunerna i granskningen anser också att det är ett problem att det allmännyttiga bostadsföretaget har så många outhyrda lägenheter. I av kommunerna har fastighetsägare därför kallställt lägenheter genom att värme och ventilation sänkts eller stängts av.54 finns det en positiv trend när det gäller överskott i bostadsbeståndet. I de 123 kommuner som har eller har haft svaga bostadsmarknader har den genomsnittliga andelen lediga lägenheter stadigt minskat, från år år 2012.55 3.1.1Kommunerna kännetecknas av en minskande och åldrande befolkning Framförallt två demografiska faktorer särskiljer de 123 kommunerna från övriga landet: befolkningsminskning och en åldrande befolkning.56 (19922012) har antalet kommuninvånare i alla 123 kommuner minskat, i genomsnitt , men i flera fall . (19722012) har minskningen i flera kommuner varit . Variationerna är dock stora; i vissa kommuner har befolkningsminskningen varit mer marginell och tolv kommuner har rentav ökat sin befolkning i detta längre tidsperspektiv. Befolkningsminskningen är inte uteslutande ett glesbygdsproblem. De sju kommuner som tillhör kommungrupperna större städer eller förortskommuner till större städer har en minskning på mellan . De flesta av de 123 kommunerna är dock förhållandevis små, och bara fem av dem hade 2012 en befolkning på mer än 30 000. Kommuner som har, eller har haft, svaga bostadsmarknader, kännetecknas även av en åldrande befolkning. Andelen invånare är i genomsnitt i landet som helhet. I de utvalda kommunerna är genomsnittet . Ingen av kommunerna i gruppen underskrider och sex av kommunerna har en andel som överskrider . Med ett undantag har också andelen äldre i dessa kommuner ökat . I en tredjedel av kommunerna har ökningen varit 53Uppgifter från SCB:s statistikdatabas. 54Uppgifter från databas över bostadsmarknadsenkäten . 55Uppgifter från SCB:s statistikdatabas. 56Årsbok för kommuner, SCB, 2012. BOSTÄDER FÖR ÄLDRE I AVFOLKNINGSORTER Den höga andelen äldre avspeglas även i kommunernas omsorgskostnader för äldre och funktionshindrade. Medan riksgenomsnittet för omsorgskostnaderna är utslaget på samtliga kommuninvånare är genomsnittet i kommuner som har eller har haft svag bostadsmarknad . 3.1.2Utbudet av bostäder motsvarar inte efterfrågan bostadsmarknadsenkät visar att kommuner som har eller har haft en svag bostadsmarknad generellt har fler outhyrda bostäder än riksgenomsnittet men en sämre tillgång på tillgängliga bostäder för äldre.57 I enkäten uppger av de 123 kommunerna att hushåll som ställer krav på god tillgänglighet i bostaden och utemiljön har särskilt svårt att få en bostad, vilket är mer än riksgenomsnittet. uppger av kommunerna med svag bostadsmarknad att de har ett överskott på bostäder totalt, jämfört av landets samtliga kommuner. Det är en paradox att kommuner med svaga bostadsmarknader trots ett överskott på bostäder generellt har svårare än riksgenomsnittet att erbjuda tillgängliga bostäder för äldre. enkät visar att av de 123 kommunerna kommer att bygga seniorbostäder och kommer att bygga trygghetsbostäder . Det är betydligt färre än riksgenomsnittet på 36 respektive 40 procent.58 Det framgår inte av bostadsmarknadsenkäten om kommunerna planerar ny- eller ombyggnation i det ordinarie bostadsbeståndet för att få fler tillgängliga bostäder för äldre. berör även ett antal faktorer som försvårar bostadsbyggande. Det vikande befolkningsunderlaget framstår som ett särskilt problem för de 123 kommunerna. Drygt hälften av dem anger detta som ett hinder, jämfört med bara drygt en fjärdedel av samtliga kommuner i landet. Det största hindret för kommunerna är dock höga produktionskostnader, vilket anges av drygt två tredjedelar. Även svårigheterna för byggherrar att få långivare och hårda lånevillkor lyfter drygt hälften av kommunerna fram. allmännyttiga bostadsföretag () har i en rapport konstaterat att det finns ett stort och växande behov av tillgängliga bostäder på vikande bostadsmarknader.59 En stor del av bostäderna på dessa marknader är byggda innan kravet på hiss i trevåningshus infördes . Medlemsföretagen bekräftar att det inte är ovanligt med tomma lägenheter på de övre våningarna 57Uppgifter från databas över bostadsmarknadsenkäten , , 2013. 58Inkluderar nyproduktion, ombyggnad och omvandling av särskilda boenden. 59Analys av BKN:s rapport: Bostadsföretag på orter med vikande befolkningsunderlag, 2009. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN i trevåningshus eftersom fastigheterna sällan har hiss. Motsvarande problem finns också i tvåvåningshus, som nästan aldrig har hiss. 3.2Om äldres behov av och efterfrågan på tillgängliga bostäder Befolkningsutvecklingen i innebär att vi får en allt högre andel äldre. Denna utveckling är ännu tydligare bland den tredjedel av landets kommuner som har, eller har haft, mycket svaga bostadsmarknader. Bostadsbehoven hos olika grupper av medborgare framgår bland annat av de regionala analyser som länsstyrelserna tar fram och som sammanfattar.60 Analyserna visar återkommande att äldre som vill ha mindre, mer tillgängliga bostäder är en av de grupper som har det särskilt svårt på bostadsmarknaden.61 Antalet personer i är drygt 1,8 miljoner.62 De allra flesta av dessa bor i det ordinarie bostadsbeståndet. av personer som är eller äldre bor i ett särskilt boende och antalet platser i särskilda boendeformer har minskat. statistik visar att –2012 har drygt 20 000 sådana platser försvunnit.63 En förklaring till minskningen är att särskilda boendeformer är mycket resurskrävande och kommunerna istället har strävat efter att få äldre att bo kvar hemma genom till exempel hemtjänstinsatser och bostadsanpassning.64 Att ge äldre möjlighet att bo kvar hemma har även varit det politiska målet för äldreomsorgen.65 I sitt slutbetänkande påpekade att kommer andelen äldre i befolkningen att öka kraftigt. Särskilt kraftig blir ökningen bland dem som är över 85 år.66 Delegationen bedömde därför att behovet av bostäder anpassade till den åldrande människan kommer att bli mycket stort framöver. Vissa kommuner har svårt att möta till exempel äldres efterfrågan på små och medelstora hyreslägenheter i det ordinarie bostadsbeståndet. Utredningen konstaterade att tillgängligheten 60Regionala analyser av bostadsmarknaden , 2013. 61Boverket lyfter fram tre grupper som har det särskilt svårt på bostadsmarknaden. Utöver äldre som vill ha tillgängliga bostäder är det ungdomar och nyanlända. 62Uppgifter från SCB:s statistikdatabas. 63Uppgifter från mängdstatistik . 64Abramsson & Nord (red.) (2012) Äldres boende – forskningsperspektiv i , , s. 2324. 65Se till exempel prop. 1997/98:113, Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. 66SOU 2008:113, Bo bra hela livet. Slutbetänkande av Äldreboendedelegationen. BOSTÄDER FÖR ÄLDRE I AVFOLKNINGSORTER i befintliga flerbostadshus kan komma att bli en ödesfråga i samhällets strävanden att tillgodose behovet av bra bostäder för äldre personer.67 Många bostäder brister i tillgänglighet. Ungefär tre fjärdedelar av landets bostäder är inte tillgängliga för personer med rullstol; exempelvis saknar många bostäder hiss.68 Nästan hälften av alla personer som är bor i en bostad med bristande tillgänglighet. De äldre anser själva att närhet till dagligvaruhandel, primärvård/vårdcentral samt till kommunikationer är viktigt i boendemiljön som stöd för att hålla kvar aktivitet och kvalitet i vardagen.69 Eftersom många äldre personer upplever en oro och otrygghet i sin bostad föreslog Äldreboendedelegationen att investeringsstödet för särskilda boenden skulle utökas och även omfatta trygghetsbostäder. Utredningen konstaterade dock att varken bostäderna i senior- och trygghetsboenden eller platserna i särskilda boenden kommer att kunna möta efterfrågan på tillgängliga bostäder för äldre. Därför föreslog utredningen också ett statligt bidrag för att öka tillgängligheten i det befintliga bostadsbeståndet. Regeringen instämde i sak i utredningens bedömning men var inte beredd att anslå särskilda medel till stöd för sådana åtgärder.70 3.2.1Studier förutser en ökad rörlighet bland äldre på bostadsmarknaden som äldre personer efterfrågar moderna, tillgängliga bostäder med närhet till service är det en stor grupp äldre som vill bo kvar i sin befintliga bostad. Forskning visar att äldre personer generellt inte vill flytta, även om det finns tecken på att 40-talistgenererationen har en ökad rörlighet jämfört med 30-talisterna.71, 72En stor andel äldre bor kvar i småhus även högt upp . En studie visar dock att i åldersgruppen är färre nöjda med sitt boende än vad 6575-åringarna är.73 Framöver väntas äldres rörlighet på bostadsmarknaden öka, liksom benägenheten hos äldre att själva se över sin bostadssituation, enligt en intervjustudie.74 När äldre får tillgång till ett varierat bostadsutbud, flyttar 67SOU 2008:113, Bo bra hela livet. Slutbetänkande av Äldreboendedelegationen, s. 210. 68SOU 2008:113, Bo bra hela livet. Slutbetänkande av Äldreboendedelegationen. 69Projektredovisning Boende och livskvalité, PRO 2012. 2009/10:116, Värdigt liv i äldreomsorgen, s. 8083. 71Abramsson, och (2012) Äldres flyttningar och motiv till att flytta eller bo kvar, . 72Abramsson & Nord (red.) (2012) Äldres boende – forskningsperspektiv i , , s 157-158. 73Kulander (2013) Do the elderly move at the right time?, . 74Abramsson, och (2012) Äldres flyttningar och motiv till att flytta eller bo kvar, . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN flertalet till ett mer anpassat boende. Samma studie konstaterar att många mindre kommuner har brist på bostäder att erbjuda äldre som till exempel vill flytta från ett småhus eller en lägenhet med dålig tillgänglighet. som det finns regionala skillnader i utbudet av bostäder för äldre har såväl senior- som trygghetsboenden byggts även i mindre kommuner. Det visar på att det finns en efterfrågan och betalningsvilja hos äldre även i dessa kommuner.75 Många av de äldre oroar sig dock för ökade boendekostnader vid en flytt.76 Att bo kvar i det ägda småhuset är normalt billigare än att flytta till en nybyggd lägenhet och många äldre anser att de inte har råd med ett annat boende.77 I den senare studien framgår att en del äldre utgår från att de inte har råd med vissa boendealternativ, trots att det är många som inte utnyttjar sin rätt till bostadstillägg. har också visat att många pensionärer inte ansöker om bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd trots att de har rätt till det.78 En jämförande studie av dem som var 1990 respektive 2000 visar att relativt fler äldre har ATP-pension, vilket tyder på att inkomsterna i denna grupp ökar.79 3.2.2Tillgänglighetsanpassade bostäder kan skapa flyttkedjor Att erbjuda tillgängliga bostäder är inte bara ett sätt för kommuner att förenkla livet för äldre – i bästa fall bidrar det också till att skapa rörlighet på bostadsmarknaden i stort, genom så kallade flyttkedjor. Även i kommuner med svaga bostadsmarknader kan det finnas efterfrågan på småhus. Om kommunen kan erbjuda tillgängliga bostäder för äldre, kan en äldre person lämna sitt småhus och huset därmed bli ledigt för till exempel en barnfamilj. Eftersom nyproduktionen av småhus möter samma typ av finansieringsproblem som flerbostadshus på svaga bostadsmarknader blir det särskilt viktigt att frigöra befintliga småhus genom flyttkedjor. Flera kommuner med svaga bostadsmarknader betonar de positiva flyttkedjor som genereras av byggnation av tillgängliga bostäder för äldre. är förhoppningen att lägenheterna i det nya seniorboendet, som skapats i en ombyggd fastighet, ska hyras av äldre i kommunen och därmed frigöra 75Abramsson, och (2012) Äldres flyttningar och motiv till att flytta eller bo kvar, . 76Kulander (2013) Do the elderly move at the right time?, . 77Abramsson, och (2012) Äldres flyttningar och motiv till att flytta eller bo kvar, . 78Bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram?, , 2013, (RiR 2013:7). 79Abramsson, och (2012) Äldres flyttningar och motiv till att flytta eller bo kvar, . BOSTÄDER FÖR ÄLDRE I AVFOLKNINGSORTER villor för barnfamiljer att köpa och bo i.80 På motsvarande sätt har resonerat vid projekteringen av ett nytt trygghetsboende i en ombyggd fastighet. Genom att frigöra villor hoppas kommunstyrelsen att yngre familjer kan lockas att flytta till kommunen.81 Det kan även finnas positiva effekter för kommunernas ekonomi om äldres behov av tillgängliga, centrala lägenheter kan uppfyllas. Enligt bedömningar dröjer det längre innan en äldre person behöver flytta till ett omsorgsboende om personen bor i en lägenhet jämfört med ett småhus.82 Även hemtjänstinsatser kan sättas in senare om personen bor i en lägenhet anpassad efter äldres behov, och ett centralt läge innebär att restiderna kan kortas för hemtjänstpersonalen. Det finns även indikationer på att det samhällsekonomiskt kan finnas vinster i att tillgänglighetsanpassa befintliga bostäder för att fördröja, eller helt undvika, behovet av platser i särskilda boendeformer. Den samhällsekonomiska nyttan varierar dock beroende på förutsättningarna i ett bostadsområde.83 Kommuner som har eller har haft svaga bostadsmarknader finns i hela landet och i samtliga län förutom . Demografiskt kännetecknas dessa kommuner av befolkningsminskning och en åldrande befolkning. Kommunerna har generellt fler outhyrda lägenheter än riksgenomsnittet men sämre tillgång på tillgänglighetsanpassade bostäder för äldre. Äldre som vill ha mindre, mer tillgängliga bostäder har svårt att få sina behov tillgodosedda. Nästan hälften av alla personer som är bor i en bostad med bristande tillgänglighet. Ett antal faktorer försvårar bostadsbyggande i kommunerna. Framförallt är de höga produktionskostnaderna ett problem. När äldre flyttar från småhus till lägenhet kan det uppstå positiva effekter för hela bostadsmarknaden genom så kallade flyttkedjor. När äldre flyttar till ett tillgängligt boende kan det också uppstå samhällsekonomiska vinster i form av fördröjd flytt till särskilt boende och mindre behov av hemtjänstinsatser. 80http:///nyheter//1.5552542-hyreshus-ska-bli-seniorboende-for-pensionarer. Projektering – Boende för äldre, , Kommunstyrelsen (2012). 82Statens bostadsomvandling AB (Sbo) skapar värden och ser till att uttryckta samhällsintressen infrias, SKL, 2012. 83Kvarboende + tillgänglighet = god ekonomi?, , 2004. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 4Nuvarande situation på svaga bostadsmarknader I kapitlet behandlas frågan om hur bostadsmarknaden ser ut i kommuner som har, eller har haft, svaga bostadsmarknader. Kartläggningen utgår från den enkätundersökning och de kommunintervjuer som har genomfört. Vidare undersöker vi kommunernas bedömning av de statliga insatserna. 4.1Om enkäten och kommunintervjuerna har genomfört en enkätundersökning riktad till de 123 kommuner som har eller har haft en mycket svag bostadsmarknad.84 Det var 103 kommuner som svarade, vilket innebär en svarsfrekvens på . Frågorna i enkäten har bland annat syftat till att kartlägga bostadsmarknaden och utbudet av bostäder för äldre i kommunen. Vidare bad vi kommunerna bedöma de statliga insatserna, i den mån kommunen har fått del av statligt stöd. Enkätformuläret finns i bilaga 3.85 Vem som svarar på en enkät har betydelse för svaret. Vi skickade enkäten till registratorn i respektive kommun, i syfte att få kommunen att bedöma vem som var mest lämpad att svara. De personer som har besvarat enkäten har olika funktioner, alltifrån kommunalråd och kommunchef till bland annat planeringschef, samhällsbyggnadschef, socialchef, utredare och VD för kommunala bostadsbolag. I våra muntliga kontakter med kommunerna har det framkommit att man i vissa fall har samordnat svaren från flera olika personer, medan det i andra fall varit en person som har haft sakkunskapen och lämnat svar. För att få djupare kunskap om frågeställningarna i enkäten valde vi ut några kommuner att intervjua. Urvalet av dessa kommuner gjordes utifrån en översiktlig gruppering av kommunernas enkätsvar. Utgångspunkten var att täcka in kommuner som har vidtagit åtgärder för att öka utbudet av bostäder 84Budgetunderlag 20122014, bilaga: Analys av utvecklingen på svaga bostadsmarknader, 2011. Nämndens verksamhet ingår numera i . 85I enkätformuläret finns även de anvisningar som lämnades till kommunerna, bl.a. olika definitioner. Med kommun har avsetts såväl kommun som eventuella kommunala bostadsföretag och/eller –stiftelser. Äldre personer har i enkäten definierats som personer . BOSTÄDER FÖR ÄLDRE I AVFOLKNINGSORTER för äldre respektive kommuner som inte vidtagit åtgärder, om åtgärderna gjorts med eller utan statligt stöd och om åtgärder lett till önskat resultat. Mer om grupperingen finns i bilaga 2. Urvalet av kommuner syftar inte till representativitet utan ska ses som exempel i granskningen. Sammanlagt har vi besökt sex kommuner: , , , , och . 4.2Hur ser bostadsmarknaden ut i kommunerna? 4.2.1Hälften av kommunerna har inte en fungerande bostadsmarknad Regeringens bostadsmarknadspolitiska mål är en långsiktigt väl fungerande bostadsmarknad, där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. har i enkäten undersökt om kommunerna bedömer att den lokala bostadsmarknaden uppfyller regeringens mål. Enligt enkät anser av de svarande kommunerna att de inte har en långsiktigt väl fungerande bostadsmarknad. av kommunerna anser att de totalt i kommunen har en väl fungerande bostadsmarknad medan resterande inte vet. Samma bedömning enbart för kommunens centralort visar en sämre situation. Här anser av kommunerna att de inte har en väl fungerande bostadsmarknad medan anser att de har det. Bedömer du att det finns en långsiktigt väl fungerande bostadsmarknad i din kommun, där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven? Källa: enkät till 123 kommuner Svar från 103 kommuner. 4.2.2 Många kommuner saknar en analys av bostadsförsörjningen Bostadsförsörjningslagen (2000:1383) anger att varje kommun ska med riktlinjer planera för bostadsförsörjningen i kommunen. Syftet med planeringen ska vara att skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder och för att främja att ändamålsenliga åtgärder för GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN bostadsförsörjningen förbereds och genomförs.86 Det innebär att alla kommuner behöver analysera bostadsbehoven hos kommuninvånarna och utifrån behoven planera och genomföra åtgärder för bostadsförsörjningen. Riktlinjer för bostadsförsörjningen ska antas av kommunfullmäktige under varje mandatperiod enligt bostadsförsörjningslagen. Det är fortfarande många kommuner som inte följer lagen när det gäller att anta riktlinjer för bostadsförsörjningen.87 har under granskningen fått indikationer på att kommuner kan ha gjort en analys av behov och åtgärder för bostadsförsörjningen utan att fullmäktige formellt beslutat om riktlinjer för bostadsförsörjningen. I enkäten ställdes därför frågan mer allmänt, det vill säga om kommunen analyserat vilka förändringar som behövs i det totala bostadsbeståndet till följd av krav och önskemål från befolkningen. Enkäten visar att av de svarande kommunerna har genomfört en sådan analys medan inte har gjort det. Resterande visste inte. Har din kommun analyserat vilka förändringar som behövs i det totala bostadsbeståndet till följd av krav och önskemål från befolkningen? Här avser vi samtliga boende i kommunen, t.ex. barnfamiljer, unga och äldre. Källa: enkät till 123 kommuner Svar från 103 kommuner. Kommunernas analyser innehåller generellt en bedömning av bostadsbehoven för äldre. Endast en kommun angav att en bedömning av äldres bostadsbehov inte har ingått i analysen. 4.2.3Anpassat boende för äldre är en bristvara När det gäller utbudet av bostäder för äldre liknar bilden bostadsmarknaden i dess helhet, med en mer positiv situation totalt i kommunen än i centralorten. Hälften av kommunerna uppger i enkät att de har bostäder för äldre i den utsträckning som motsvarar efterfrågan totalt i kommunen medan anser att de inte har det. Resterande av kommunerna vet inte. I centralorten är det något färre kommuner som anser att de har bostäder 861 § lag (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. 87Bostadsmarknadsenkäten 20132014 – med slutsatser från bostadsmarknadsenkäten , , 2013 (2013:19). BOSTÄDER FÖR ÄLDRE I AVFOLKNINGSORTER för äldre som motsvarar efterfrågan; av kommunerna anser att utbudet motsvarar efterfrågan medan anser att det inte gör det. De kommunintervjuer som har genomfört bekräftar bilden av att efterfrågan på bostäder för äldre är större i centralorten, då äldre ofta flyttar in till centralorten från övriga delar av kommunen. När äldre efterfrågar tillgängliga bostäder är det ofta viktigt att även få tillgång till samhällsservice, kommunikationer och butiker etc. vilket gör att bostaden bör ligga centralt.88 I ett par av de intervjuade kommunerna har äldre från angränsande kommuner flyttat till centralorten, eftersom de har haft närmare till den orten än till centralorten i kommunen där de tidigare bodde. Bedömer du att det finns en långsiktigt väl fungerande bostadsmarknad i din kommun, där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven? Källa: enkät till 123 kommuner Svar från 103 kommuner (102 kommuner på i övriga kommundelar). enkät visar vidare att de kommuner som har brist på bostäder för äldre anser sig ha svårt att finansiera ny- eller ombyggnation för att möta efterfrågan. av de svarande kommunerna kan finansiera nybyggnation och kan finansiera ombyggnation av Däremot kan hälften av kommunerna finansiera enstaka tillgänglighetsskapande åtgärder i fastigheterna, till exempel hiss eller ramp. En tredjedel anser dock att de inte kan finansiera sådana åtgärder. I intervjuer har det framkommit att hyresnivåerna i de aktuella kommunerna generellt är låga eftersom bostäderna är gamla. Enligt kommunerna kan det innebära i den mån nya fastigheter byggs att hyran för en nybyggd lägenhet kan bli närmare den dubbla jämfört med en lägenhet i det befintliga beståndet. 88 Se t.ex. Projektredovisning Boende och livskvalité, PRO, 2012. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Kan din kommun finansiera – utan statliga stöd – ny- eller ombyggnation för att möta efterfrågan av bostäder för äldre? Enstaka tillgänglighetsskapande åtgärder i befintliga fastigheter (t.ex. installation av hiss och/eller ramp) Källa: enkät till 123 kommuner Kommunerna har kunnat uppge mer än ett svar.