rfr · H10WRFR23 · 2014-09-16 00:00:00 — , : Det som man ska komma ihåg är att man för utrikesflyget har ett totalt momsundantag. Frågar man vilken ekonom som helst konstaterar de att om man har olika momssatser leder det till stor ineffektivitet i ekonomin. Man får stora samhällsekonomiska förluster. Jag är inte expert på det området, men jag har hört många tala om det. Detta gör att det är någonting som man måste ta hänsyn till när man funderar på detta. Man jämnar ut spelplanen om man skulle ha en skatt som ersättning för momsen. Det är inte så enkelt. (C): förde ett resonemang om miljöeffektivitet i fråga om flyg visavi tåg. Lägger man till funktionaliteten tillgänglighet och håller sig inom landet och har ett hela-landet-perspektiv på detta kan jag ta mig själv som smålänning och Kalmarbo som exempel. När det gäller förutsättningarna för , och Stockholms- och att interagera med varandra kan vi ta ett helhetsperspektiv på detta. Om man bygger en tågtransport som motsvarar tillgängligheten med flyg, som jag nyttjar, vad blir då den totala effekten, om man lägger på en miljökalkyl? Det handlar i realiteten om ett höghastighetstågsystem över hela landet för att uppnå den funktionalitet som inrikesflyget har för att man ska få en tillgänglighet över hela landet. Om man då gör en miljökalkyl på det och tar in alla effekter, vad är då det troliga utfallet av den kalkylen? Jag tycker att det är så som man måste resonera. , : Jag håller med om det. Jag skrev en vetenskaplig artikel och tittade på en ny höghastighetsbana mellan storstadsregionerna i . Då har vi tittat på ett livscykelperspektiv. Man måste ta hänsyn till att både vägbyggen och järnvägsbyggen ger en hel del energianvändning och utsläpp vid byggandet. Vad vi kunde se i denna studie var att man trots det fick mycket stora miljövinster. De samhällsekonomiska kalkylerna på denna investering visar lite plus och lite minus. Men miljömässigt är det antagligen en bra investering. Det som man ska komma ihåg är att detta gäller storstadsregionerna och mellan dem. Skulle man bygga höghastighetsjärnväg i glesbefolkade områden, om det inte finns ett underlag för godstransporter utan bara persontransporter, då kan denna kalkyl bli annorlunda. Om man hårdrar det hela kan man säga att när det gäller och , kanske och , kommer flyget alltid att ha en mycket viktig roll. Men i de mest befolkade delarna av kan nog järnvägen ta ganska stora marknadsandelar. Det gäller alltså att ha ett helhetsperspektiv. Flyget har definitivt sin roll även inrikes. , Svenskt Flyg: Vi får inte glömma att det inte är särskilt många människor som bor i . Det finns andra forskare som säger att det inte går att räkna hem detta samhällsekonomiskt och knappt miljömässigt heller. , : Som jag sade hamnar de samhällsekonomiska kalkylerna på lite plus och lite minus. Det är inte självklart en bra investering, men det är inte heller en dålig. Det som man ska komma ihåg när man tittar på befolkningsunderlaget är att om man bygger en ny höghastighetsbana ökar man kapaciteten väldigt mycket på den gamla banan för godstransporter. Vi har mycket tung basindustri i och många godstransporter som behöver gå på järnväg och kanske gärna flyttas över från lastbilstrafiken. Det gäller alltså att ha båda dessa perspektiv i kalkylen. (MP): Både fossilbränslen och biobränslen är ändliga resurser. Även med en god teknikutveckling mot energieffektivare flygplan och så vidare undrar jag om bränslebristen helt enkelt inte kommer att medföra att flygandet minskar eller i alla fall stannar av med tanke på peak oil och liknande. , Svenskt Flyg: Man brukar säga att den sista droppen bränsle förmodligen kommer att säljas till ett flygbolag. Men redan nu tittar man faktiskt på möjligheten att flyga med hjälp av solenergi. Man försöker hitta nya metoder. Jag tror inte att någon egentligen vill vara beroende av olja, men vi är det . Vi tittar såklart på helt andra sätt att flyga. Men just nu är det inte möjligt att göra det med de stora tunga flygplanen. , : Ur klimatsynpunkt skulle man kunna säga att vi tyvärr kanske inte får så mycket energibrist. Vi kanske har peak conventional oil, men det finns mycket okonventionell olja, till exempel oljesand i . Den är betydligt värre ur klimatsynpunkt. Det blir väldigt stora utsläpp vid utvinningen. Tyvärr kan vi nog inte förlita oss på att det reglerar det hela. Vice ordföranden: Det har varit en mycket intressant förmiddag. Jag satt här och nästan önskade att vi skulle ha haft lite mer tid. När de inbjudna talarna börjar debattera lite grann internt då känns det att det är högt i tak och att det blir spännande. Jag vill rikta ett stort tack till talarna och till riksdagsledamöterna som har ställt många frågor. Jag vill slå ett slag för den rapport som trafikutskottet har gjort och som föranleder denna utfrågning. Den heter Framtidens flyg. Där tas många av de frågeställningar som har diskuterats här upp. I sammanfattningen står det att man bedömer att några nationella regler inte kan påverka det nationella flyget. Det är ett ganska starkt konstaterande. Men vi hör också att det finns möjligheter till globala åtgärder om man nu tror på teknikutveckling och så vidare. Det är viktiga frågor, och jag tror att vi får anledning Flygfrågor ligger nämligen alltid nära hjärtat oavsett om man inte tycker om flyg eller om man älskar flyg. Tusen tack och på återseende. Bilder som visade under sin presentation vid hearingen om framtidens luftfart – Har vi luft under vingarna? Bilder som visade under sin presentation vid hearingen om framtidens luftfart – Har vi luft under vingarna? Bilder som och visade under sina presentationer vid hearingen om framtidens luftfart – Har vi luft under vingarna? Bilder som visade under sin presentation vid hearingen om framtidens luftfart – Har vi luft under vingarna? Bilder som visade under sin presentation vid hearingen om framtidens luftfart – Har vi luft under vingarna? Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – En uppfölj- offentliga utfrågning om forsknings- och inno- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och seminarium om en nordisk samekonvention eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroende- vård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En uppföljning offentliga utfrågning om järn- Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för mervärdeskatt offentliga utfrågning om framtida Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? – arbetsmarknadsutskottets offentliga se- minarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende for- Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och arbetsmarknadens förutsättningar Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot skatteba- Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om arbete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckl- ing inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1:Skrivbordsstudie om autonomi- och kvalitetsrefor- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer