rfr · H10WRFR11 · 2014-01-01 00:00:00 — Det faktum att preliminärskatteavdrag hade skötts på ett visst sätt med avseende på hans ersättningar skulle inte heller påverka bedömningen av om skattelättnader skulle medges eller inte. I domslutet lyfter kammarrätten fram att uppgiften om anställning hos styrks av de uppgifter som hade lämnats i ansökningen till , löneberäkningar som hade gjorts av det svenska bolagets ekonomichef, samt dokumentation som hade ställts till Tysk-Svenska Handelskammaren från bolagets tidigare vd. Kammarrätten menar vidare att löneberäkningarna visar att den koncerninterna administrativa rutinen för lönehanteringen hade fungerat på det sätt som E.G. hade uppgett samt att bolaget hade lämnat kontrolluppgift och betalat preliminärskatt avseende ersättningen till E.G. Kammarrätten biföll överklagandet och ändrade länsrättens dom och beslut och ansåg att E.G., i enlighet med beslut, var berättigad till skattelättnader enligt 11 kap. 22 och 23 §§ IL.304 1.46 Chef för avdelningen Purchase, på avslog ansökan om skattelättnader för J.v.E., chef för avdelningen Purchase, . I ansökan angavs att J.v.E. ansvarade för hela avdelningen, vilken var en central del av bolagets verksamhet. Han satt i ledningsgruppen och rapporterade direkt till MD (Managing Director). Tjänsten ställde höga krav på erfarenhet av bolaget, dess organisation och processer. J.v.E:s kompetens hade ej funnits att tillgå i . fann dock inte detta tillräckligt för att J.v.E. skulle ses som expert i lagens mening. Vidare ansåg man inte att han hade företagsledande uppgifter eller en nyckelposition till följd av sin expertis som medgav att han kunde betraktas som nyckelperson. Nämndens beslut överklagades till länsrätten. I länsrätten anförde J.v.E. att han satt i bolagets ledning och ansvarade för dess huvudsakliga verksamhet. Han befann sig på chefsnivå 2 i bolaget och ersatte Nordic MD när denne inte var på plats. Han ansvarade för av de anställda i bolaget, runt 45 personer. Detta innebar ansvar för bolagets allmänna ledning. hade vidare anlitats för att bygga upp en ny gemensam verksamhet för och var till följd av sin tidigare erfarenhet inom bolaget särskilt lämplig för detta ändamål. Samma kompetens stod ej att finna i eller och bolaget hade länge kämpat för att få J.v.E. till bolaget; därför var han att betrakta som nyckelperson. 304 Kammarrätten i , mål nr 208-08, dom meddelad . Regeringsrätten beslutade att inte ge prövningstillstånd . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 och främst att personer med företagsledande uppgifter borde vara en relativt snäv krets av chefer på hög nivå. Hit menade man att J.v.E. För det andra måste man, när man tog ställning till huruvida han kunde anses ha en nyckelposition i bolaget, beakta Regeringsrättens dom RÅ 2006 ref. 16. Av uppgifterna i målet hade det framkommit att ingick i ., ett multinationellt företag med flera tusen anställda. till hela företagets storlek och verksamhet kunde J.v.E. inte anses inneha någon nyckelposition. överklagade domen till kammarrätten och anförde i tillägg till det han tidigare yttrat att Regeringsrättens dom ovan inte kunde tolkas på så sätt att bedömningen skall göras utifrån hela den koncern i vilken anställningsföretaget ingår. anses ha en företagsledande position då han ersatte vd när denne var borta och att han satt i bolagets ledning. Kammarrätten ansåg, till skillnad från länsrätten men i likhet med J.v.E:s resonemang, att bedömningen måste göras utifrån företaget och inte hela koncernen. Ändå ansåg man det inte visat att J.v.E. inom hade företagsledande uppgifter eller andra uppgifter som medförde en nyckelposition i företaget och överklagandet avslogs.306 Det går inte att utläsa huruvida J.v.E. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. avslog ansökan om skattelättnader för P.R., chefsdirigent, såsom expert. Nämnden fann att förarbetsuttalandena till den aktuella lagstiftningen gav vid handen att reglerna främst riktade sig till personer som var verksamma inom tekniskt avancerade eller forskningsintensiva områden. Fransk och italiensk opera, P.R:s specialitet, rymdes inte inom dessa områden. Operan och P.R. överklagade beslutet till länsrätten. P.R:s kunskaper om fransk och italiensk opera var av avgörande betydelse för att etablera som internationellt intressant. Ingen annan dirigent besatt kunskaper som var direkt utbytbara mot P.R:s. Att det i förarbetena anges att personer som kan komma att omfattas av lagstiftningen exempelvis kan vara personer med verksamhet inom tekniskt avancerade eller forskningsintensiva områden lämnar utrymme för personer som är verksamma inom andra områden. Vidare framgår det av RÅ 2003 ref. 58 att en person anställd som prefekt vid i ansågs nog specialiserad och kompetent för att kvalificera sig för skattelättnader. Han beviljades dock inga sådana, då det inte visats att rekryteringssvårigheter förelegat. Detta visade dock att även en dirigent torde kunna komma i fråga. Länsrätten gjorde dock ingen annan bedömning än och överklagandet avslogs. 305Länsrätten i , mål nr 7479-07, dom meddelad . 306Kammarrätten i , mål nr 9076-07, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV Länsrättsfiskalen och ordföranden var dock av skiljaktig mening och anförde att det i förarbetena framgår att uppräkningen av de områden som syftar på inte är uttömmande och snarare visar på vilka som främst bör omfattas av reglerna. Att de är begränsade på det sätt som nämnden anger hade inget stöd i lagtexten. Vidare noterade ordföranden att själv inte upprätthållit någon enhetlig praxis; bl.a. hade en expert på humanitära insatser beviljats skattelättnader. Han ansåg att P.R:s specialkunskaper inom opera var av sådant slag och låg på en sådan nivå att de berättigade honom till skattelättnader.307 överklagade domen till kammarrätten och anförde att en chefsdirigent vid ett av landets ledande uppenbarligen var verksam inom ett tekniskt avancerat område. bestred bifall och anförde vidare att syftet med lagstiftningen var att gynna svenskt näringsliv. Verket menade att även om en person som beviljas skattelättnader inte måste vara verksam inom industrin, är det oftast där som tekniskt avancerade eller forskningsintensiva yrken återfinns. Syftet med lagstiftningen var vidare att gynna svenskt näringsliv. nådde inte upp till den höga kunskapsnivå som krävdes för att ses som expert. Kammarrätten tog fasta på RÅ 2003 ref. 58 och ansåg vidare att P.R. genom sina kunskaper i fransk och italiensk opera var viktig för och att han verkade i en kunskapsintensiv bransch. Rätten fann heller ingen anledning att betvivla att det inte varit möjligt att hitta någon svensk med samma kunskaper som P.R. Överklagandet bifölls då man menade att P.R. var att betrakta som expert enligt 11 kap. 22 § första stycket 1 IL.308 fick avslag på sin ansökan om skattelättnader för R.K. Nämnden ansåg inte att R.K. hade uppnått den höga kompetensnivå som krävdes för skattelättnader såsom expert. hade heller ingen företagsledande funktion och hans arbetsuppgifter medförde ingen sådan specialistfunktion eller ställning som medförde en nyckelposition. Bolaget överklagade beslutet till länsrätten och anförde att R.K. var ingenjör i grunden och hade erfarenhet av arbete på olika positioner i bussindustrin. I ansvarade han för bolagets eftermarknad, bl.a. service och reservdelsförsäljning. hade han, med stor framgång enligt bolaget, arbetat med detta i . Eftermarknaden är mycket viktig och förväntas få ökad betydelse och därför har den som ansvarar för detta område central betydelse för företaget och dess framtid. har en MBA Enginee- ring-examen. På Bussar rapporterade han direkt till chefen för som i sin tur var direkt underställd vd. Han befann sig på nivå 3 i bolaget. Länsrätten fann i likhet med att R.K. inte levde upp till de kompetenskrav som ska ställas på en expert. 307Länsrätten i , mål 24845-07, dom meddelad . 308Kammarrätten i , mål nr 1776-08, dom meddelad . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 inte heller företagsledande uppgifter. Överklagandet bifölls emellertid då länsrätten ansåg att R.K:s erfarenhet, lön och rapporteringsnivå i bolaget gav honom en nyckelposition i bolaget.309 överklagade domen till kammarrätten och anförde att när det gäller nyckelpersoner med specialistkunskaper ska det, även om det inte uttrycks direkt i lagtexten, föreligga betydande svårigheter att rekrytera motsvarande kompetens inom landet. hade rekryterats inom koncernen och ingenting tydde på att hans kompetens inte hade stått att finna i . Vidare skulle bedömningen av en persons position i ett företag göras med beaktande av ställningen på hela företaget i fråga. Som After kunde R.K. inte anses inneha en nyckelposition i kraft av sina specialistkunskaper. Bussar åberopade till stöd för sin talan kammarrättens domar i mål 7981-04 och 7984-04 (se 1.28 respektive 1.29 ovan) där inga krav på rekryteringssvårigheter hade ställts. I centrum för bedömningen stod i stället positionen i sig och betydelsen för verksamheten. hade erfarenhet av förhållandena på de syd- och nordamerikanska busseftermarknaderna. Bussar skulle framöver satsa på att expandera i och av den anledningen var R.K. en nyckelperson för bolaget. menade dock att de åberopade domarna inte var relevanta för det föreliggande målet, eftersom personerna där hade ansetts vara nyckelpersoner då deras kompetens var central för att genomföra en lyckad fusion mellan tre lastbilstillverkande företag. Kammarrätten konstaterade inledningsvis att det för personer i nyckelposition inte måste föreligga rekryteringssvårigheter. Däremot gjorde rätten sin bedömning av hans position utifrån hela bolaget, i enlighet med RÅ 2006 ref. 16, och kom då fram till att hans position inte var en sådan som avses i lagtexten. hade heller ingen företagsledande position. 1.49 Associate Director hos med uppgift att bygga upp en supply chain-funktion i avslog Mc Sweden AB:s ansökan om skattelättnader för R.A., Associate Director, såsom expert alternativt innehavare av nyckelposition. fann varken att R.A. hade visats besitta kompetens av unikt och särskilt slag eller att han i kraft av denna hade någon nyckelposition i företaget. Nämnden ansåg inte heller att han hade någon företagsledande ställning i bolaget. överklagade beslutet till länsrätten och anförde följande till stöd för sitt yrkande på att beviljas skattelättnader. bildades när köpte upp Consumer Healthcare. I samband med att det nya bolaget bildades etablerades också en ny nordisk organisation för affärsområdet inom koncernen. 309Länsrätten i , mål nr 7118-08, dom meddelad . 310Kammarrätten i , mål nr 4935-08, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV ningsfunktionen för denna grupp placerades hos , vilket innebar att samtliga av koncernens bolag i alltså arbetade under Mc . Där byggde man upp en ledningsgrupp, vars medlemmar skulle ha erfarenhet av att leda, integrera och koordinera affärsverksamhet i en multinationell koncern. Dessa behövde ha erfarenhet av internationellt arbete, internt och externt, för att på bästa sätt kunna effektivisera det nya företaget. Rekryteringen kunde enligt R.A. därför inte ske i . Han hade rekryterats för att bygga upp en supply chainfunktion i . Han hade operativt ansvar för funktionen och ansvar för dess budget på . I funktionen fanns ansvaret för att integrera och koordinera samtliga affärsprocesser inom områdena logistik, produktionsplanering, informationsflöden, ekonomistyrning, rapporterings- och redovisningsmodeller, affärsutveckling och kundsupport, detta för att optimera verksamhetens distributionskedja. Anställda i de nordiska länderna samt rapporterade direkt till R.A., som var direkt underställd den nordiska koncernchefen. satt även med i koncernledningen och i den egenskapen hade han ansvar för företagets allmänna ledning och förvaltning. Två andra medlemmar i koncernledningsgruppen, vilka hade liknande positioner som R.A., åtnjöt skattelättnader. Länsrätten ansåg att R.A. visserligen hade en betydande kompetens på sitt område, men fann i likhet med att han inte varit företagsledare för ett dotterbolag eller i övrigt ansvarat för hela företagets allmänna ledning. Detta krävdes enligt en dom från Regeringsrätten för att en position skulle vara att betrakta som företagsledande (RÅ 2006 ref. 16). besatt inte heller sådana specialistkunskaper som gjorde honom till nyckelperson. Länsrätten avslog överklagandet.311 Domen överklagades till både kammarrätt och Regeringsrätten, men ingendera instans beviljade prövningstillstånd.312 Det går inte att utläsa huruvida R.A. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. avslog AB:s ansökan om skattelättnader för M.C. såsom innehavare av nyckelposition i bolaget. Nämnden fann inte att M.C. som (personaldirektör) hade företagsledande uppgifter, trots att han satt i bolagets ledningsgrupp och även i ledningsgruppen för hela . M.C:s arbetsuppgifter ansågs inte heller ge honom en sådan specialistfunktion eller ställning som gav honom en nyckelposition i företaget. 311Länsrätten i , mål nr 11381-08, dom meddelad . 312Kammarrätten i , mål nr 8524-08, beslut och Regeringsrätten, mål nr 1351-09, beslut . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 överklagade beslutet till länsrätten och anförde att hans tjänst innebar att han var global personalchef inom bolaget. Bolaget hade drygt 15 000 anställda och verksamhet i 130 länder. var med i ledningsgruppen och rapporterade direkt till vd. I hans arbetsuppgifter ingick att anpassa och utveckla organisationen för ökad lönsamhet och produktivitet. Han skulle också leda och utveckla personalfunktionen globalt och bistå den globala organisationen med lag- och regeltolkning på personalområdet. Detta innebar att M.C:s arbete krävde omfattande erfarenhet av ledning och ansvar för internationella personalfunktioner. Han hade arbetat med sådant i bl.a. , och . Närmast kom han från Tetra i . Hans erfarenhet och kompetens vore svår att finna i . bestred bifall till överklagandet. Verket ansåg varken att M.C. hade företagsledande uppgifter eller att han tillhörde den snäva krets som kunde anses ha en nyckelposition i bolaget. Länsrätten konstaterade bl.a. att M.C. hade det totala budgetansvaret för alla bolagets personalavdelningar världen över med direktrapportering till VD. Rätten fann dock inte att M.C. hade unik specialistkompetens och ansvar för en för företaget nödvändig och central del. Hans arbetsuppgifter medförde ingen nyckelposition. Arbetsuppgifterna befanns heller inte vara företagsledande i lagens mening. överklagade domen till kammarrätten. Där anförde han samma sak om sin tjänst och sin position som i länsrätten. var som global personalchef direkt ansvarig för att leda och utveckla personalfunktion i samtliga länder. Bolagets vd lämnade in ett intyg till rätten där det framgick att M.C. inom ledningsgruppen var direkt ansvarig för omstrukturering av personal samt alla HR-strategier i samband med fusioner och förvärv. Hans position i ledningsgruppen var beslutsfattande. bestred bifall till överklagandet. Verket anförde bl.a. att bolaget inte vidtagit några åtgärder för att i rekryterna någon till M.C:s position. Det var alltså inte visat att rekryteringssvårigheter förelegat. Kammarrätten noterade att M.C. hade betydande kompetens inom HR- området och ifrågasatte inte att han hade en viktig roll i arbetet med bolagets personalfunktion. Rättan fann dock att hans ansvarsområde inte innebar ansvar för företagets allmänna ledning och förvaltning. Det hade heller inte framkommit att M.C. anställts för att underlätta en större omstrukturering. Mot denna bakgrund, och med beaktande av RÅ 2006 ref. 16, kunde han inte anses ha en sådan nyckelposition som avses i lagtexten. Det går inte att utläsa huruvida M.C. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. 313Länsrätten i , mål nr 16917-08, dom meddelad . 314Kammarrätten i , mål nr 2634-09, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV 1.51 Forskare i nationalekonomi vid beviljade L.S., nationalekonom vid (), skattelättnader såsom forskare. överklagade beslutet och anförde att det inte framgått att det varit svårt att rekrytera en lämplig forskare i , trots att detta är ett krav enligt lagtexten. Att en utländsk sökande visat sig mest kvalificerad var i sig ingen tillräcklig grund för skattelättnader. UU och L.S. bestred bifall och anförde att UU hade utlyst forskartjänster främst riktade till svenska forskare, men då dessa inte uppfyllde kompetenskraven hade man varit tvungen att även vända sig utomlands. L.S. utmärkte sig med sin specialisering på området skatt och migration, ett område där ingen svensk forskare hade kompetens som kunde mäta sig med hans. Till saken hörde också att utlyste ett stort forskningsprogram om skatter och skattesystem, detta mot bakgrund av en inventering som visat att mängden skatteforskning minskat i och man ville nu stimulera uppbyggnaden av skatteforskningskompetens. I utlysningen underströk att forskningen skulle vara av hög internationell kvalitet. En grupp nationalekonomer vid UU sökte och vann utlysningen. Med anslaget, , bildades (). Ett av de område som man skulle beforska vid centret var just skatter och migration, och därför behövde man en forskare inom området. UU argumenterade att L.S. trots sin relativa ungdom hade utmärkt sig internationellt och fått flera vetenskapliga artiklar publicerade, bl.a. en i den ansedda . Förvaltningsrätten fann dock att det inte på ett tillfredsställande sätt visats att rekryteringssvårigheter förelegat och biföll överklagandet.315 UU överklagade domen till kammarrätten och anförde där bl.a. att tjänsten utlysts i såväl som på webbplats under for Economists. Webbplatsen lästes enlig UU av i princip alla ekonomer i världen som söker akademiska anställningar. Två sökande hade varit svenskar, men en av dem hade inte varit tillräckligt kvalificerad och den andra tackade nej till tjänsten. En professor i nationalekonomi, verksam vid , hade via sitt kontaktnät fått tips om L.S., som var en av de ledande forskarna i världen på sitt område skatter och migration, ett område där det svenska kunnandet var ringa. Det fanns inget formellt krav på att tjänsten skulle utlysas internationellt för att det skulle anses föreligga rekryteringssvårigheter nationellt. bestred bifall till överklagandet. L.S. hade en doktorsexamen och syftet med programmet hade enligt verket varit att rekrytera just yngre forskare. Detta tydde på att L.S. inte uppfyllde lagens högt ställda kompetenskrav. Kammarrätten fann dock att L.S. var tillräckligt kvalificerad, bl.a. då han skrivit flera artiklar som publicerats i aktade tidskrifter. Rätten ansåg också att det UU uppgivit om rekryterings- 315 Förvaltningsrätten i , mål nr 21173-10, dom meddelad . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 processen visade att det funnits betydande rekryteringssvårigheter. 1.52 Personalchef – Innehavare av en nyckelposition hos K.E:s ansökan om skattelättnader bifölls av . ifrågasatte beslutet och valde att överklaga till Förvaltningsrätten. Verket menade att bolaget inte hade visat att man haft betydande svårigheter att rekrytera en person med motsvarande kompetens i . Verket argumenterade att det inte är ett tillräckligt skäl att bevilja skattelättnader enligt 11 kap. 22 § IL att en utländsk sökande är mest meriterad och i övrigt mest lämpad för en anställning. Det framgick inte av underlaget vilken inriktning eller kompetensnivå de övriga arbetssökande hade. betonade att endast en liten krets av personer kan komma i fråga för skattelättnader baserade på en nyckelposition i ett företag. Personen måste ha en unik specialistkompetens och ansvara för en för företaget särpräglad, nödvändig och central del utan att vara i företagsledande ställning. Därtill betonade med hänvisning till avgörandet RÅ 2006 ref. 16 att en sådan bedömning måste göras med beaktande av hela det företag i vilket personen är anställd. Med hänvisning till dessa kriterier menade att K.E:s arbetsuppgifter inte var av den karaktären att han kunde anses inneha en nyckelposition i företaget. Han ansågs inte heller ha något ansvar för företagets allmänna ledning och förvaltning och var därmed inte berättigad till skattelättnader i egenskap som nyckelperson med företagsledande uppgifter. menade att K.E. uppfyllde de krav som kan ställas på en nyckelperson med specialistkompetens. hade, enligt bolaget, erfarenhet inom områdena rationalisering och administration. Angående kravet på att motsvarande kompetens inte ska finnas tillgängligt i menade bolaget att det vid rekrytering av nyckelpersoner på koncernledningsnivå inte är lämpligt att annonsera i media. Bolaget menade vidare att K.E. stämde väl in som innehavare av en nyckelposition i bolaget. hade i egenskap av nyckelperson medverkat vid den strategiskt viktiga omorganisation som hade genomförts –2010. ansåg att K.E. var en nyckelperson med företagsledande uppgifter i egenskap av personaldirektör med ansvar för personalcheferna och i , och . Därtill ingick K.E. i ledningsgrupperna för ett antal av koncernens verksamheter. replikerade att den omständigheten att K.E. satt i ledningsgruppen inte per automatik innebar att han hade företagsledande uppgifter. Det framgick inte heller av underlaget att K.E:s arbetsuppgifter och position som personaldirektör hade inflytande över t.ex. beslut om var verksamheten ska förläggas och absolut beslutanderätt i affärer som bolaget förespråkar. 316 Kammarrätten i , mål nr 5642-10, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV Förvaltningsrättens bedömning var att det inte gick att utläsa huruvida K.E. hade en företagsledande ställning i bolaget då det inte framgick på vilket sätt hans arbetsuppgifter innefattade ansvar för bolagets allmänna ledning och förvaltning. Mot bakgrund av bolagets beskrivning av K.E:s erfarenheter och funktion i bolaget ansåg Förvaltningsrätten att han hade en nyckelposition inom företaget. överklagade dom och yrkade att K.E. inte skulle beviljas skattelättnader enligt 11 kap. 22 och 23 §§ IL. Enligt framgick det inte av handlingarna i målet vilken position K.E. Med hänvisning till organisationsschemat argumenterade att han inte kunde anses inneha en nyckelposition i bolaget. Därtill måste bedömningen av om han har en nyckelposition göras utifrån ett koncernperspektiv eftersom hans arbetsuppgifter berör hela koncernen. Det saknades, enligt , underlag för att göra en sådan bedömning. framhöll samma argument som tidigare hade åberopats i målet. Kammarrätten biföll överklagande och K.E. bedömdes inte vara berättigad till skattelättnader. Rätten hänvisade till RÅ 2006 ref. 16 där det slås fast att bedömningen av om en person uppfyller förutsättningarna för att betraktas som en nyckelperson ska göras med beaktande av hela det företag i vilket personen är anställd. K.E:s position i var sålunda avgörande för om han ansågs uppfylla förutsättningarna för att få skattelättnader. Kammarrätten ansåg att det inte var visat att han i egenskap av personaldirektör med ansvar för HR-frågor samt delaktighet i bolagets ledningsgrupp hade ett ansvar för den allmänna ledningen och förvaltningen av bolaget.318 Det går inte att utläsa huruvida K.E. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. 1.53 Tränare för Hockey avslog hockeytränaren ansökan om skattelättnader då den inkommit . Vid en omprövning senare samma månad ansåg nämnden dock att den skulle prövas i sak. fick avslag då hans arbetsuppgifter inte ansågs ha den inriktning som nämns i lagens förarbeten och därför inte kunde beviljas skattelättnader såsom expert enligt 11 kap. 22 § första stycket 1 IL. hade heller inte en sådan ställning i klubben att han kunde anses vara en nyckelperson. och överklagade beslutet till förvaltningsrätten och anförde där att M.H. hade rekryterats då återigen ville bli en av bästa ishockeyklubbar. Av den anledningen hade klubben vidtagit ett antal strategiska åtgärder, bl.a. tillsatt en ny styrelse och fastslagit en budget för resultatförbättring om . Därutöver hade M.H.