eunbil · H20N2F0D70 · 2014-10-28 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom Godkännande av den preliminära dagordningen (ev.) Godkännande av A-punktslistan Fördjupat samarbete om skatt på finansiella transaktioner Vid kommer en lägesrapportering att ske avseende förhandlingarna om Europeiska kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner (FTT). Regeringen har samrått med om FTT vid ett flertal tillfällen, . Regeringen har haft överläggningar om FTT med vid ett flertal tillfällen, senast i samband med beslutet om bemyndigandet av det fördjupade samarbetet, . Regeringen har informerat skatteutskottet . FTT har även behandlats och vid för skatte- och finansutskottet gemensam överläggning om EU:s framtida budget eftersom FTT föreslogs utgöra en intäktspost i densamma. Kommissionen presenterade ett direktivförslag om ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner (FTT) . Enighet om förslaget kunde inte nås. har bemyndigat elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner. , , , , och gjorde ett gemensamt protokollsuttalande som bifogades till beslutet om bemyndigande. Enligt uttalandet förutsätts att icke-deltagande medlemsstaters intressen beaktas i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget efter att bemyndigandet om ett fördjupat samarbete godkänts. Kommissionen presenterade ett förslag om FTT inom ett fördjupat samarbete . Se faktapromemoria 2012/13:FPM76. deltar aktivt vid rådsarbetsgruppsmöten i syfte att tillgodose intressen, men saknar rösträtt. Riktlinjedebatt förväntas äga rum vid . har informerats om förslaget . Överläggning med har ägt rum och skatteutskottet informerades om frågan. Kommissionen presenterade ett förslag om standardiserad mervärdesskattedeklaration. Förslaget innebär att företagen ska tillhandahålla skattemyndigheterna standardiserade mervärdesskatteuppgifter i ett gemensamt format. Syftet är att minska de administrativa bördorna för företagen, underlätta informationsutbyte mellan medlemsstaterna och skapa ett mer bedrägerisäkert mervärdesskattesystem. Förslaget redovisas närmare i fakta-PM 2013/14:FPM26. Förändringar av mervärdesskattedirektivet som medför en ökning av de administrativa bördorna för företagen eller att effektiviteten i deklarationshanteringen minskar, bör i möjligaste mån undvikas. Vidare måste det vara möjligt att upprätthålla en effektiv kontroll och kostnader för hanteringen måste begränsas i största möjliga mån. Det bör närmare undersökas om den föreslagna harmoniseringen medför en verklig förenkling för företagen som uppväger de administrativa bördor och kontrollproblem som skulle uppkomma. Regeringen slår vakt om styrkan i den svenska modellen för hantering av momsdeklarationen och de tidpunkter för avlämnande av momsdeklarationer som gäller i . Politisk överenskommelse avseende ändringar i moder- och dotterbolagsdirektivet. Överläggning har skett med skatteutskottet . Den nu aktuella frågan, en gemensam obligatorisk anti-missbruksbestämmelse, har inte tidigare behandlats i . Samråd med har dock skett och avseende en annan del av det aktuella ändringsdirektivet. lämnade kommissionen förslag på ändringar i moder- och dotterbolagsdirektivet. Syftet med gällande direktiv är att undanta gränsöverskridande utdelningar från beskattning och därmed förhindra dubbelbeskattning. Förslaget redovisas i fakta-PM 2013/14: FPM38. Ändringsdirektivet delades under det grekiska ordförandeskapet upp i två delar. Vad gäller frågan om dubbel icke-beskattning nåddes politisk överenskommelse vid . Vad gäller den återstående frågan, en gemensam obligatorisk anti-missbruksbestämmelse, presenterade det italienska ordförandeskapet en kompromiss som innebär att en anti-missbruksbestämmelse i form av en minimireglering införs. Det innebär att en lägsta nivå harmoniseras inom EU men att medlemsstaterna kan gå längre om de så önskar, dvs. låta nationella regler omfatta fler situationer än den harmoniserade regeln. Tanken är att medlemsstaterna ska kunna ha kvar sina nationella anti-missbruksbestämmelser om de uppfyller den lägsta nivå som förslaget innebär. Ett syfte med regleringen är att de medlemsstater som inte har någon anti-missbruksregel kommer att behöva införa en sådan. Det är angeläget att motverka möjligheterna till skatteflykt. Förslaget syftar till att bekämpa detta. Regeringen är positiv till att kompromissförslaget utformas som en minimireglering. kan således utöver denna anpassa sina anti-missbruksbestämmelser till nationella förhållanden. Kompromissförslaget bedöms därför, till skillnad mot kommissionens förslag, inte strida mot subsidiaritetsprincipen. Regeringen stödjer förslaget. (ev.) Förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner Rådet väntas uppnå allmän inriktning om förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner. Överläggning har senast skett med . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om tak för förmedlingsavgifter vid kortbaserade betalningstransaktion-er. Förslaget syftar till att bidra till att utveckla den inre marknaden för betalningstjänster i EU tillsammans med förslaget till ett reviderat betal-tjänstdirektiv som presenterades . Förslaget presenteras mot bakgrund av den pågående rättsliga tvisten mellan kommissionen och kortföretagen i , som anklagas för att hålla priserna uppe genom bl.a. användning av mellanbanksavgifter, samordnade förfaranden genom förbjudna avtal (kartellbildning) och brott mot EU:s konkurrenslagstiftning. Se Faktapromemoria 2012/13: FPM155. Regeringen välkomnar regleringen då den kan förväntas bidra till ökad konkurrens och transparens på kortmarknaden, minskade transaktionskostnader för företag och minskade kostnader för företagare och konsumenter. Regeringen kan ansluta sig till den allmänna inriktningen baserat på ordförandeskapets kompromissförslag. Det finns i skrivande stund inga övriga frågor anmälda. (ev.) EU-statistik Rådet förväntas anta slutsatser om EU-statistik. Slutsatserna innehåller en bedömning av utvecklingen inom de statistikområden som tidigare pekat ut som prioriterade. Det handlar om styrning av europeisk statistik, kvalitetssäkring av statistik, tillförlitlighet i underliggande statistik för bedömning av makroekonomiska obalanser, pågående utvecklingsarbete av strukturstatistik samt modernisering av det europeiska statistiksystemet. Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser. (ev.) Uppföljning av Europeiska rådets möte Rådet ska följa upp frågor från . Det är i skrivande stund inte klart vilka frågor som kan komma att lyftas under denna dagordningspunkt. hade en bred agenda där bland annat klimat- och energifrågor och ekonomiska frågor behandlades. Inför samrådde statsministern med . Statsministern återrapporterade från mötet till . (ev.) Förberedelser inför 20:e partskonferensen för om klimatförändringar i den 1– Rådet har för avsikt att anta rådslutsatser om internationell klimatfinansiering inför klimatkonferensen i , . Samråd i frågan om klimatfinansiering skedde senast i . Regeringen kan ställa sig bakom slutsatserna om klimatfinansiering. Regeringen anser att frågor som rör klimatfinansiering har en central roll i klimatförhandlingarna, både inför COP 20 i och inför det avgörande klimattoppmötet i (COP21) där en ny klimatöverenskommelse ska antas. Därför anser Regeringen att det är viktigt att EU har en progressiv och tydlig position i en rad olika frågor som rör klimatfinansiering och dess roll i en ny klimatöverenskommelse. Regeringen avser verka för att EU som helhet blir pådrivande för att utveckla källor till klimatfinansiering och intar en konstruktiv hållning i fråga om klimatfinansiering. Regeringen har mot denna bakgrund för avsikt att ge ett betydande bidrag till den gröna klimatfondens (GCF) verksamhet. (ev.) Översyn av tillsynsstrukturen Avsikten är att rådet ska diskutera och anta rådsslutsatser om en position i fråga om justeringar av den europeiska tillsynsstrukturen som startade med fyra nya myndigheter: Autorithy (), Authority (), Pensions Authority (EIOPA) och (). Revisionsrätten och har presenterat förslag på hur myndigheterna skulle kunna fungera bättre. Rådet föreslås stödja en begränsad översyn där myndigheternas mandat förblir oförändrat och inga revideringar av det formella aktualiseras. De fyra myndigheterna instiftades 2011 i kölvatten av den finansiella krisen. Syftet var att stärka den europeiska tillsynen och gör den mer enhetlig, och bidra till att skapa ett gemensamt regelverk (a single rule book). Beslutet om att inrätta en europeisk tillsynsstruktur fattades under det svenska ordförandeskapet . Tre av myndigheterna är sektorspecifika, medan ESRB ska bevaka och bedöma systemrisker i det europeiska finansiella systemet. Regeringen kan stödja utkastet till rådslutsatser angående översynen av den europeiska tillsynsstrukturen. I utkastet ställer sig rådet bakom en begränsad översyn av tillsynsstrukturen. Det finns i skrivande stund inga övriga frågor anmälda.