rir · H2B515 · 2014-06-24 00:00:00 — med så olika förutsättningar för mottagande och bosättning av nyanlända som möjligt. De fyra länen (, , och ) varierar framförallt med avseende på urvalsgrunderna glesbygd/storstad, svag/stark befolkningstillväxt samt högt/lågt mottagande av nyanlända genom anvisning respektive egenbosatta nyanlända. Fallstudien i genomfördes redan under granskningens förstudie. Länet valdes ut som ett exempel på ett inlands-/glesbygdslän som tagit emot ett relativt stort antal nyanlända i förhållande till sitt invånarantal . är geografiskt omfattande men har ett relativt litet antal kommuner (8 stycken). Länet består till stor del av glesbygdsområden som står inför utmaningar kopplade till svag befolkningstillväxt och ett behov av kompetensförsörjning inför generationsväxling på arbetsmarknaden. Kommunerna i har tagit emot en relativt hög andel nyanlända på anvisning (särskilt vidarebosatta och ensamkommande barn), men endast få nyanlända som bosatt sig i länet på egen hand. Under delar av granskningsperioden har Arbetsförmedlingen genomfört ett pilotprojekt kring bosättning och etablering i /som ytterligare motiverat projektgruppen att genomföra en av fallstudierna i . län valdes ut som ett exempel på ett storstadslän med stor inflyttning av egenbosatta nyanlända och som endast tagit emot en mindre andel nyanlända på anvisning. Närheten till gör till ett ankomstlän för många nyanlända, varav många väljer att bosätta sig i länet på egen hand. län består av ett stort antal kommuner (33 stycken) med skiftande förutsättningar för mottagande av nyanlända. valdes ut som ett exempel på ett län i en stark arbetsmarknadsregion, präglat av närheten till två universitetsstäder. Flera av länets kommuner har de tagit emot ett relativt stort antal nyanlända, såväl egenbosatta som genom anvisning. Andra kommuner i länet har endast tagit emot ett fåtal. Alla 290 kommuner är unika och har sina specifika förutsättningar för mottagande och bosättning av nyanlända. De fyra fallstudier projektgruppen har genomfört visar på variationer såväl som samstämmighet vad gäller de utmaningar som möter kommuner och andra berörda aktörer i länen kring mottagandet Fallstudierna är inte att betrakta som representativa för samtliga kommuners förutsättningar för och erfarenheter av mottagande. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? sammantaget ge en bred bild av mottagandet i såväl glesbygds- som storstadslän och därmed väl spegla förutsättningarna för mottagande i en stor del av landet. En enkätundersökning har riktats till länsstyrelserna med frågor om länsstyrelsernas integrationsuppdrag, samverkan med andra myndigheter, kommunernas beredskap och kapacitet att ta emot nyanlända m.m. Enkäten genomfördes – och besvarades av samtliga 21 länsstyrelser (se elektronisk bilaga). Utskicket gjordes per e-post till de som utsetts till projektgruppens kontaktpersoner vid respektive länsstyrelse. En enkätundersökning har riktats till kommunerna med frågor om statliga insatser för mottagande och bosättning, kommunersättningar m.m. Enkäten genomfördes – och besvarades av 260 av totalt 290 kommuner. Det motsvarar en svarsfrekvens på (se elektronisk bilaga). Utskicket gjordes per e-post via kommunernas registratorer till den som är chef eller ansvarig för kommunens flyktingmottagning. Beroende på hur kommunens flyktingmottagning är organiserad kan flera olika förvaltningar, funktioner och personer ha varit involverade i besvarandet. Frågeunderlag till landsting och regioner Ett frågeunderlag avseende återsökningar av kostnader för hälso- och sjukvård av nyanlända som är folkbokförda har ställts till landsting och regioner och besvarats av samtliga 21 av dessa (se bilaga 2). Frågorna sändes via registrator till den som är chef eller ansvarig för återsökningar av statsbidrag, flyktingmedicinskt centrum eller motsvarande. Landstingen/regionerna svarade innan . Skriftliga frågor till Arbetsförmedlingen Skriftliga frågor har skickats till Arbetsförmedlingen för att inhämta upplysningar om resursanvändning, upphandlingsregler och sekretessfrågor. Frågorna besvarades skriftligen . För att reda ut vissa oklarheter anordnades ett möte mellan Arbetsförmedlingen, projektgruppen och två av jurister . Arbetsförmedlingen översände därefter ytterligare kompletteringar gällande de svar myndigheten gett på projektgruppens frågor. Intervjuer har genomförts med företrädare för inom , och . Intervjuerna har bland annat behandlat frågor kring regeringens styrning och GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION uppföljning, intern samordning inom och myndigheternas återrapportering. Intervjuer har genomförts med Arbetsförmedlingen (Avdelningen Integration och etablering inklusive Bosättningssektionen) samt med (Verksamhetsområde Mottagande och Bosättnings- och statsbidragsenheten). Intervjuerna med Arbetsförmedlingen har bland annat berört frågor kring fastställande av länstal, myndighetens bosättningsuppdrag samt styrning, uppföljning och samverkan. Intervjuerna med har varit inriktade på frågor kring mottagningssystemet, statsbidragen till kommuner och landsting, myndighetens bosättningsuppdrag samt styrning, uppföljning och samverkan. Projektgruppen har under granskningen haft löpande haft kontakt med Kommuner och Landsting (SKL) och en till granskningen knuten referensgrupp. Gruppen har bestått av representanter från forskarvärlden, kommuner och det civila samhället som bidragit med synpunketer på statens insatser för mottagande och bosättning av nyanlända utifrån en bredd av kunskaper. Syftet med referensgruppen har varit att ge projektgruppen stöd i form av synpunkter och reflektioner kring granskningens inriktning och genomförande. Projektgruppen har också genomfört statistik- och dokumentstudier som innefattat genomgång av berörda myndigheters årsredovisningar, andra former av återrapporteringar och analyser, rutinhandböcker, processbeskrivningar, metodstöd, rapporter, utredningar m.m. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bilaga 2 Frågor till landsting och regioner Frågor till landsting och regioner om återsökning av kostnader för hälso- och sjukvård av nyanlända som är folkbokförda Nedanstående frågor avser endast återsökningar av statliga ersättningar för nyanlända flyktingar med uppehållstillstånd som har folkbokförts i länet, och inte kostnader för asylsökande eller andra utlänningar (enligt 33–36 §§ förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar). 1 Vilka kostnader har /regionen återsökt från ? Kostnader för hälso- och sjukvård för varaktig vård Extraordinära kostnader för vårdinsatser 2Om /regionen har återsökt extraordinära kostnader för vårdinsatser (enligt 36 § SFS 2010:1122) – har det förekommit att endast har ersatt en viss andel av dessa kostnader? 3Meddelar minst en gång /regionen vilka nyanlända flyktingar som har folkbokförts i länet (och deras personnummer)? 4 Om nej på fråga 3 – vad beror det huvudsakligen på? NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? 5Om nej på fråga 3 – på vilket sätt påverkar detta /regionens möjligheter att delge nyanlända individer som är folkbokförda ett erbjudande om hälsoundersökning? 6Finns det behov av förändringar i gällande regelverk, i uppdrag eller handläggningsrutiner, samverkan mellan landsting/regioner, eller andra åtgärder för att underlätta /regionens återsökningar av kostnader? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION har genomfört följande intervjuer under granskningen: Intervju med kommunalråd, ordförande i och enhetschef på . Intervju med chef och biträdande chef på utveckling. Intervju med kommunalråd och förvaltningschef. , , , , , , samt kommun Intervju med avdelningschefer, enhetschefer och integrationssamordnare. Intervju med ekonom och hälso- och sjukvårdsstrateg. Intervju med länsråd och integrationsdirektör. Intervju med integrationsdirektör. Intervju med kommunalråd och kommunchef. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? , , , , , , Åre samt kommun Intervju med avdelningschefer, enhetschefer och integrationssamordnare. Intervju med länsråd och sakkunnig med ansvar för regional utveckling. Intervju med integrationssamordnare. Intervju med områdeschef och samordnare för integrationsfrågor. Intervju med kommunstyrelsens ordförande, områdeschef och handläggare. , , , , samt Åre kommun Intervju med kommunstyrelseordförande, kommun- och förvaltingschefer och integrationschefer. Intervju med integrationssamordnare. Intervju med biträdande enhetschef och teamledare. , , , samt kommun Intervju med enhetschefer och integrationssamordnare. Intervju med enhetschefer och integrationssamordnare. Intervju med kommunalråd och förvaltningschef. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Intervju med länsöverdirektör. Intervju med sektionschef och strateg. Intervju med kommunalråd, förvaltningsdirektör, avdelningschef och utredningssekreterare. Intervju med kommundirektör och förvaltningschef. Intervju med integrationssamordnare. Intervju med kommunstyrelseordförande, förvaltningschef och avdelningschef. , , , , , , samt kommun Intervju med integrationssamordnare och ekonomichef. Intervju med bland andra oppositionsråd, enhetschef och mångfaldsstrateg. Intervju med sakkunniga kring vuxenutbildning, nyanländas etablering och barn och ungdomars introduktion. Intervju med enhetschef, jurist och medarbetare. Intervju med landshövding, länsråd, integrationssamordnare och integrationsutvecklare. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? Intervju med bland andra kommunalråd, oppositionsråd, nämndordförande, verksamhetschef och enhetschef. Intervju med kommunchef, enhetschef och integrationssamordnare. Intervju med enhetschef på enheten inom Avdelningen Integration och Etablering samt bosättningshandläggare. Intervju med handläggare på Strategiska enheten inom Avdelningen Integration och Etablering. Intervju med bosättningshandläggare. Intervju med tillförordnad chef, enhetschef, sektionschef och handläggare på Strategiska enheten inom Avdelningen Integration och Intervju med länsstyrelsernas nationella samordnare av integrationsfrågor. Intervju med integrationssamordnare. Intervju med länsstyrelsernas nationella samordnare av integrationsfrågor och länsråd med ansvar för samordning av integrationsuppdraget på länsrådsnivå. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bosättnings- och statsbidragsenheten i Intervju med enhetschef och teamledare inom statsbidragsfunktionen. Bosättnings- och statsbidragsenheten i Intervju med teamledare inom statsbidragsfunktionen samt expert inom statsbidragsfunktionen. Mottagande, bosättning och statsbidrag Intervju med verksamhetsområdeschef, enhetschef, bosättningsexpert samt expert inom statsbidragsfunktionen. Intervju med enhetschef och budgetsamordnare på Enheten för integration och urban utveckling. Intervju med enhetschef, kansliråd och jurist på och urban utveckling. Intervju med kansliråd och departementssekreterare på inom migrationsområdet. Intervju med kansliråd och departementssekreterare på inom migrationsområdet. Intervju med enhetschef och departementsråd på . NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? Intervju med utvecklingsledare för integrationsfrågor. kommuner och landsting (SKL) Intervju med utredare inom integrationsområdet. allmännyttiga bostadsföretag () Intervju med expert inom boende och juridik. Intervju med forskare och representanter för kommuner och det civila samhället. Intervju med representanter från , Arbetsförmedlingen, länsstyrelserna och kommuner och landsting (SKL). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och