rir · H2B514 · 2014-06-19 00:00:00 — GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? har granskat den arbetsförberedande insatsen etableringslots. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för Arbetsförmedlingen och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och Arbetsförmedlingen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisor har varit föredragande. och revisionsdirektör har medverkat vid den slutliga handläggningen. Regeringen, , Arbetsförmedlingen ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 2 Etableringslotsen – en tjänst för snabbare Syftet med tjänsten och lotsens roll Ersättningsmodellen som incitament för att påskynda etableringen Kritik mot lotstjänsten under remissrundan Regeringens och Arbetsförmedlingens styrning Utveckling av tjänsten sedan den infördes De nyanländas val av lots De nyanlända kan välja lots vid inskrivning på Arbetsförmedlingen Allmänna förutsättningar för kundval De flesta nyanlända anser att de har tillräcklig information för att välja lots Möjlighet att göra ett välinformerat val Innehållet i tjänsten – vilket stöd får de nyanlända? Lotstjänsten upplevs som alltför omfattande Tjänsten innehåller mer socialt stöd än arbetsmarknadsinriktade aktiviteter Möjliga orsaker till varför tjänsten utvecklats mot socialt stöd ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Kontroller prioriteras inte på lokalkontoren Granskning av månadsrapporter – ett svagt kontrollverktyg Klagomål som inte skickas vidare till huvudkontoret följs inte upp Upphandling inom LOV innebär mer resurskrävande kvalitetssäkring Många klagomål och vissa är svåra att leda i bevis 5.8Lotsleverantörer upplever att det inte utförs tillräckligt med kontroller Andra utredningar om brister i Arbetsförmedlingens uppföljning Ny modell för uppföljning Arbetsförmedlingen efterfrågar mer resurser för uppföljning Översyn av utredningar avseende liknande arbetsförberedande insatser och deras effekter Andra insatser med förmedlingsverksamhet Privata aktörer inom arbetsmarknadspolitiken Sysselsättningseffekter av tjänsten etableringslots 7.1Styrningen av tjänsten är inte ändamålsenlig – etableringslotsens uppdrag är för brett formulerat Målen med valfrihetssystemet riskerar att inte nås Brister i uppföljningen av lotsleverantörerna Brister indikerar att lotstjänsten inte är en effektiv insats för att påskynda etablering i arbetslivet Bilaga 2 till nyanlända Bilaga 3 till kontaktpersoner på lotsföretag Bilaga 4 Definitioner av Arbetsförmedlingens uppföljningsverktyg och åtgärder GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Granskningens bakgrund och syfte introducerade regeringen etableringsreformen med den integrationspolitiska ambitionen att underlätta och påskynda nyanländas etablering i samhället genom framför allt etablering på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen fick det samordnande ansvaret för vissa nyanländas etablering, och det lanserades nya insatser med ett arbetsmarknadsperspektiv. En sådan ny arbetsförberedande insats är etableringslots. Detta är en valfri aktivitet som erbjuds nyanlända personer som skrivs in på Arbetsförmedlingen och har rätt till en etableringsplan. Syftet är att etableringslotsen ska ge de nyanlända professionellt stöd så att de kan etablera sig i arbets- och samhällslivet. Etableringslotsen är en kompletterande aktör, det vill säga en privat aktör som Arbetsförmedlingen anlitar och upphandlar inom ramen för ett valfrihetssystem. Detta innebär att den nyanlände har möjlighet att välja en etableringslots bland olika leverantörer. Syftet med valfriheten är att bidra till att förskjuta makt från politiker och tjänstemän till de nyanlända som ska välja den etableringslots som de bedömer bäst kan hjälpa dem att etableras. Etableringslotsen får själv, i enlighet med de villkor som fastställts i avtalet med , utforma sin verksamhet utifrån målet om att den nyanlände ska nå egen försörjning på snabbast möjliga sätt. Arbetsförmedlingen betalar en månadsersättning till etableringslotsen och en resultatbaserad ersättning om den nyanlände får ett arbete eller påbörjar Den resultatbaserade ersättningen syftar till att ge etableringslotsarna incitament för att få in de nyanlända på arbetsmarknaden. Kostnaderna för tjänsten etableringslots har –2013 uppgått till . Beräknade utgifter för tjänsten –2016 är . Syftet med granskning har varit att undersöka om den arbetsförberedande insatsen etableringslots är utformad och genomförs på ett effektivt sätt så att den kan bidra till att påskynda individens etablering i arbetslivet. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Styrningen av tjänsten är inte ändamålsenlig – etableringslotsens uppdrag är för brett formulerat Granskningen har visat att tjänsten etableringslots har en för bred utformning i förhållande till omfattningen av tjänsten, vilket har bidragit till ett lågt arbetsmarknadsfokus. De nyanländas behov av socialt stöd har blivit överordnat, och behovet av arbetsmarknadsrelaterat stöd har inte uppfyllts i tillräckligt hög Närmare hälften av de nyanlända har överhuvudtaget aldrig fått ta del av vissa arbetsmarknadsfokuserade aktiviteter. Detta gäller även individer som har haft etableringslots och personer med eftergymnasial utbildning som i högre utsträckning kan antas ha förutsättningar för att börja söka och få ett arbete. Lotstjänstens breda utformning ger enligt skäl att resa frågan om huruvida ersättningssystemets konstruktion är lämplig för tjänsten. För att denna styrning ska vara ändamålsenlig bör lotsarnas stöd ha en reell påverkan på individens arbetsmarknadsetablering. En tjänst som huvudsakligen innehåller socialt stöd och omfattar kan sannolikt inte ha sådan påverkan på individens arbetsmarknadsetablering att den är lämplig för en styrningsmodell baserad på resultatersättning. Enligt nuvarande regelverk har alla nyanlända rätt till att få en etableringslots, oavsett deras möjligheter att etableras på arbetsmarknaden. Detta innebär att lotsarna arbetar med en heterogen grupp av människor där endast har en skolgång som är sexårig eller kortare. Målen med valfrihetssystemet riskerar att inte uppnås har även konstaterat att valfrihetssystemet är svårt att tillämpa på målgruppen. Granskningen pekar på att de nyanlända har begränsade förutsättningar att skaffa kunskap om olika lotsalternativ för att kunna göra ett välinformerat val av lots. En anledning är att lotsföretagens tjänsteutbudspresentationer ofta är likartade och att skriftlig information om leverantörerna endast presenteras på svenska. Ytterligare faktorer som komplicerar valet är att detta är en ny arbetsmarknadspolitisk insats vilket gör att det är svårt för de nyanlända att bedöma och utvärdera etableringslotsen i förhållande till tidigare erfarenheter av liknande tjänster. I granskningen har det dessutom framkommit att de nyanlända lockas med gåvor och förmåner vid val av lots, vilket kan styra deras val. En risk föreligger därmed att målet med att valfrihetssystemet ska verka kvalitetshöjande genom att leverantörerna konkurrerar med kvalitet i tjänsten inte uppnås. Ytterligare ett syfte med valfrihetssystemet är att det ska bidra till en självsanering i branschen. De nyanlända ska utgöra en kontrollfunktion genom att de har möjligheten att välja och byta lots efter antagen och upplevd kvalitet. Då av lotsleverantörerna upplever att branschen präglas av oseriösa lotsleverantörer och antalet utträden ur valfrihetssystemet är lågt bedömer dock att syftet troligtvis inte uppnås. Enligt kan det finnas skäl GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION att ifrågasätta om en valfrihetsmodell som vanligtvis fungerar för varor och tjänster kan fungera effektivt för en helt ny arbetsmarknadspolitisk insats som erbjuds människor som har kommit till . Brister i uppföljningen av lotsleverantörerna granskning har även visat att uppföljning och kontroll av lotsleverantörerna inte fungerar tillfredsställande. Arbetsförmedlingen ansvarar för att kontrollera och följa upp lotsverksamheten, men detta görs i förhållandevis låg utsträckning. Skälen till bristerna i uppföljningen kan härledas till brist på resurser och behovet av att ställa tydligare krav på lotsleverantörerna under upphandlingsförfarandet. ser risken att otillräckliga kontroller leder till ett system där fel leverantörer anlitas och dessutom tillåts fortsätta verka inom Följderna kan bli en låg kvalitet på lotstjänsten och att de nyanlända får dåligt stöd som kan inverka negativt på deras etablering i . Eftersom kundvalet inte bidrar till att upprätthålla en hög kvalitet i lotstjänsten i tillräckligt hög utsträckning, krävs att Arbetsförmedlingen i egenskap av upphandlande myndighet är en god kravställare och garant för lotstjänstens kvalitet. Kvalitetssäkring och uppföljning är aspekter som Arbetsförmedlingen ansvarar för och som myndigheten också arbetar med att utveckla enligt en ny uppföljningsmodell. Brister indikerar att lotstjänsten inte är en effektiv insats för att påskynda etablering i arbetslivet Sammantaget har konstaterat brister i förutsättningarna och i genomförandet av den arbetsförberedande tjänsten etableringslots som pekar på en risk för låg måluppfyllelse. Det går dessutom inte att påvisa några samband mellan deltagande i lotstjänsten och de nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Granskningens resultat tyder visserligen på att de nyanlända är nöjda med lotstjänsten och har inga skäl att tro att den inte bidrar med något positivt. Ur ett arbetsmarknadsperspektiv leder den dock sannolikt inte till att uppfylla de mål och syften som tjänsten och etableringsreformen har. Renodla tjänsten etableringslots utifrån syftet att det framför allt ska vara en arbetsförberedande insats. Etableringslotsens uppdrag är allt för brett formulerat i förhållande till det övergripande målet om en snabbare etablering på arbetsmarknaden. En renodling mot mer arbetsmarknadsfokuserat stöd medför dock att lotstjänsten lämpligen inte kan erbjudas alla nyanlända som skrivs in på Arbetsförmedlingen och får en etableringsplan. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? därmed överväga om det är mest ändamålsenligt att etableringslots erbjuds alla nyanlända arbetssökande. Huruvida en nyanländ ska få en lots kan exempelvis baseras på en arbetsmarknadspolitisk bedömning som görs av arbetsförmedlarna utifrån individens behov och förutsättningar för att kunna ta del av arbetsmarknadsinriktat stöd. Det finns dessutom skäl för att regeringen i samband med en renodling av tjänsten även ser över vilka förändringar som behövs i ersättningssystemet och omfattningen av tjänsten. Analysera hur man tillgodoser de nyanländas behov av socialt stöd. Med anledning av rekommendationen ovan bör regeringen även analysera hur behovet av socialt stöd hos de nyanlända ska tillgodoses samt förtydliga ansvaret mellan olika aktörer för att stödja nyanlända i praktiska frågor relaterade till hur de ordnar sitt liv i och till behov av hjälp med exempelvis myndighetskontakter, vårdgivare och barnomsorg. Inför framtida arbetsmarknadspolitiska åtgärder redogöra för hur utvärdering av åtgärdernas effekter kan möjliggöras. har i tidigare granskningar pekat på behovet av att regeringen inför lanseringen av nya arbetsmarknadspolitiska insatser säkerställer att insatsernas effekter kan utvärderas. Detta kan exempelvis göras genom försöksverksamheter eller genom att implementeringen genomförs med vissa restriktioner som skapar jämförelsegrupper. Undersök möjligheterna att stärka de nyanländas förutsättningar att göra välinformerade val av lots. Detta kan exempelvis göras genom att myndigheten tillhandahåller mer information på individens modersmål, erbjuder ytterligare stödinsatser för de nyanlända som önskar få hjälp vid valet av lots och genom inrättande av ett poängssystem. Förstärk kvalitetssäkring genom ökad kontroll och uppföljning. Både vid upphandlingsförfarandet och som lotstjänsten levereras bör Arbetsförmedlingens kvalitetssäkring förstärkas. Myndigheten bör analysera vilka förändringar som krävs vid upphandlingsförfarandet i syfte att förstärka kontrollen och uppföljningen av lotsföretagen. Under tjänstens leverans bör Arbetsförmedlingen utöka kontroller och uppföljning. Detta kan göras genom de kontroller som huvudkontoret och marknadsorganisationen har till sitt förfogande samt genom att arbetsförmedlare på de lokala arbetsförmedlingskontoren utför på-plats-besök och följer upp lotsleverantörerna i högre utsträckning. på underlaget för leverantörernas månadsrapportering bör ses över så att arbetsförmedlarna i större utsträckning ska kunna följa upp de aktiviteter som lotsen har erbjudit individen. Utöver att säkra att de nyanlända får del av en tjänst som håller avsedd kvalitet är syftet med kontrollerna även att förhindra felaktiga utbetalningar. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION har sammansättningen av dem som invandrar till förändrats. Den tidigare stora gruppen arbetskraftsinvandrare har minskat, och gruppen människor med ett särskilt skyddsbehov har ökat.1 Människor med ett särskilt skyddsbehov är en grupp nyanlända med betydligt större svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden än övriga invandrare.2 Regeringen har framhållit att utdragna etableringsperioder är passiviserande och riskerar att leda till bidragsberoende och utanförskap.3 Ett av regeringens mål är att sysselsättningen bland utrikes födda ska öka. var arbetslöshetsnivån för utrikes födda mer än dubbelt så hög som för inrikes födda.4 Regeringen har betonat vikten av tidiga insatser för att hjälpa nyanlända att etablera sig och av att insatserna har en tydlig arbetsmarknadsinriktning.5 I syfte att uppnå en effektivare etablering för nyanlända genomförde regeringen den så kallade etableringsreformen. Reformen innebar en rad förändringar, framför allt att arbetsmarknadsperspektivet för nyanländas introduktion ska gälla från dag ett, samt att staten får ett större ansvar för att underlätta och påskynda etableringen.6 För att åstadkomma detta fick Arbetsförmedlingen det samordnande ansvaret för nyanländas etablering, och man lanserade nya insatser med ett arbetsmarknadsperspektiv. En sådan ny arbetsförberedande insats är etableringslotsar. Etableringslots är en kompletterande arbetsförmedlingstjänst som erbjuds nyanlända i samband med 1Under hade huvudsakligen arbetskraftsinvandring. De som inflyttade senare kom framför allt av flyktingskäl. SOU 2008:58, Egenansvar – med professionellt stöd, s. 61. 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, s.25. 2009/10:60, s.25. 4Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 7. 2009/10:60, s. 34. 6Den trädde etableringsreformen i kraft genom en ny lag, lag (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen). ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? inskrivningen som arbetssökande på Arbetsförmedlingen.7 Tjänsten upphandlas av Arbetsförmedlingen och utförs av kompletterande aktörer, normalt kallade etableringslotsar eller lotsar (vidare i texten lotsar). Det finns flera anledningar till att har valt att granska insatsen etableringslots. Etableringslots är en ny aktivitet i Arbetsförmedlingens tjänsteutbud. Det finns begränsad kunskap om hur den påverkar de nyanländas etablering och hur tjänsten fungerar i praktiken. Då etableringslotsar är en viktig insats i etableringsuppdraget är det angeläget att etableringslotsen på ett effektivt sätt bidrar till en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. Eftersom det är en ny arbetsförberedande insats finns dessutom skäl att analysera huruvida den bedrivs effektivt. 20118 framhåller att det är viktigt att åtgärder som riktas mot utrikes födda, som förstärkta förmedlingsinsatser, utvärderas kontinuerligt.9 Ett fåtal studier har berört etableringslotsar och pekat på vissa brister som även uppmärksammats i media.10 De problem som nämnts har varit oseriösa etableringslotsaktörer på marknaden, svårigheter för nyanlända att välja en lots och att lotsarna inte arbetar tillräckligt med att främja de nyanländas etablering i arbetslivet. Enligt uppgift från tjänstemän vid Arbetsmarknadsdepartmentet har de med anledning av uppmärksammade brister påbörjat en analys , i syfte att se över vilka åtgärder som behövs för att vidareutveckla lotstjänsten.11 Även har inlett en översyn av lotstjänsten.12 Utöver indikationer på brister har också bedömt granskningsvärdet utifrån hela etableringsuppdraget och de utmaningar som Arbetsförmedlingen står inför. Enligt kommer utrikes födda att stå för det demografiska tillskottet i arbetsför ålder . Därmed är etableringsuppdraget ett av de viktigaste uppdragen för myndigheten för att varaktigt öka sysselsättningen.13 har av deltagarna inom etableringsuppdraget en utbildningsnivå motsvarande förgymnasial utbildning kortare än 9 år.14 Detta gör att Arbetsförmedlingen står 7Lotsen erbjuds enbart de nyanlända som har rätt till en etableringsplan och erbjuds i samband med att planen upprättas. 8Långtidsutredningar har fungerat som ett underlag för den ekonomiska politiken och den ekonomisk-politiska debatten. har ett 20-tal långtidsutredningar presenterats. Utredningen leds och genomförs av tjänstemän vid . har fokuserat på arbetsmarknadens funktionssätt. 9Bilaga 4 till s. 351. 10Svenska , Etableringslots får hård kritik, . 12Arbetsförmedlingen, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 53. 13Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 107. Arbetsförmedlingen, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 16. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION inför mer komplicerade matchningsuppdrag och myndigheten framhåller att det arbetsmarknadspolitiska uppdraget har blivit allt svårare.15 Den här granskningen genomförs inom ramen för granskningsstrategi Etablering och integration. Strategin syftar till att besvara frågan om huruvida statens insatser varit effektiva för att skapa förutsättningar och undanröja hinder för en snabb och ändamålsenlig etablering. har sju granskningar publicerats inom strategin.16 Områden som granskas är framför allt arbetsmarknad och utbildning. Syftet med granskningen är att undersöka om den arbetsförberedande insatsen etableringslots är utformad och genomförs på ett effektivt sätt, så att den kan bidra till att påskynda individens etablering i arbetslivet. Om utformningen eller genomförandet brister, innebär detta en risk för att statliga medel inte utnyttjas på ett effektivt sätt och att verksamheten inte uppnår avsedda mål. Granskningen syftar således till att den granskade verksamheten ska kunna utformas mer ändamålsenligt och bedrivas med högre kvalitet. Staten kan då antas få ut mer av nedlagda resurser. Följande revisionsfrågor besvaras i granskningen: 1.Har regeringen och Arbetsförmedlingen skapat förutsättningar för att den arbetsförberedande insatsen etableringslots ska fungera på ett ändamålsenligt sätt? 2Har de nyanlända getts tillräckliga förutsättningar för att kunna utnyttja möjligheten att välja lots? 3.Svarar etableringslotsarnas stöd till de nyanlända mot behoven av en snabb etablering i arbetslivet? Den övergripande bedömningsgrunden är effektivitet inom den statliga verksamheten. Enligt budgetlagen (2011:203) ska statlig verksamhet eftersträva hög effektivitet och god hushållning. För att ta reda på om den arbetsförberedande insatsen etableringslots är effektiv har granskningen genomförts utifrån följande utgångspunkter och bedömningsgrunder: 15Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 9. 16Se webbplats, Etablering och Integration. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? arbetsmarknadsutskott har uttalat att det är viktigt att de insatser som erbjuds de nyanlända är effektiva och anpassade efter individernas förutsättningar och behov.17 Utskottet instämmer med regeringen i att ökad sysselsättning är en avgörande faktor för att förbättra integrationen och framhåller att en viktig utgångspunkt i etableringsreformen är att arbetsmarknadsperspektivet ska gälla i individens etableringsprocess.18 behandlade regeringens proposition 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering– egenansvar med professionellt stöd, med förslag om etableringslots i utskottets betänkande 2009/10:AU7. Utskottet instämde i behovet av en reformering av systemet för nyanländas arbetsmarknadsetablering och ställde sig, med några tekniska justeringar, bakom förslagen i propositionen. biföll utskottets förslag till nya regler om etableringsinsatser som trädde i kraft i december 2010.19 har i fråga om etableringslotsar uttalat att det är avgörande för nyanländas etablering att de får möjlighet att arbeta . Etableringslotsarna är ett viktigt inslag för att hjälpa nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden och få kunskaper om det svenska samhället och arbetslivet.20 Enligt regeringen utgör integrationspolitiken en del av regeringens övergripande politik för att bryta utanförskapet, öka sysselsättningen och förstärka arbetslinjen.21 Etableringslots är en del av etableringsuppdraget vars syfte är att påskynda nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Regeringen har uttalat att etableringsuppdraget behöver utvecklas och effektiviseras. Enligt regeringen behöver fokus på arbete förstärkas och insatserna behöver anpassas bättre till den aktuella målgruppen.22 Syftet med etableringslotsen är att ge den nyanlände tillgång till en aktör som ska stödja individen att snabbare etableras i arbets- och samhällslivet utifrån hans eller hennes livssituation. Etableringslotsen kan ha en coachande såväl 17Betänkande 2012/13:AU1, s. 25. 18Betänkande 2012/13:AU1, s. 25 19Riksdagens debatt och beslut, . 20Betänkande 2012/13:AU och Betänkande 2013/14:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och Jämställdhet. 2011/12:1 Utgiftsområde 13, s. 26. 2013/14:1 Utgiftsområde 13, s. 28. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION som en arbetsförmedlande roll.23 I Arbetsförmedlingens förfrågningsunderlag24 till lotsleverantörerna framgår att lotsen ska bidra till att den nyanlände: Får kontakter och nätverk mot arbetslivet i . Får orientering om det svenska arbetslivets allmänna villkor och krav. Får möjlighet till socialt stöd som kan röra bostadssituationen, behovet av hälso- och sjukvård, eller familjesituationen. Enligt tjänstemän på ska lotsen påskynda individens etablering i arbetslivet i förhållande till hur etableringen tog innan regeringen introducerade etableringsreformen.25 Motiven till etableringsreformen var just att minska etableringsperioderna och få fler nyanlända in på arbetsmarknaden.26 anser därmed att den arbetsförberedande insatsen etableringslots är effektiv om den är utformad och genomförs på ett sådant sätt att den kan anses påskynda individens etablering på arbetsmarknaden. För att utformningen och genomförandet ska vara effektiva bedömer vi att följande kriterier lämpligen bör vara uppfyllda: Valfrihetssystemet fungerar ändamålsenligt, vilket innebär att nyanlända gör aktiva och välgrundade val av lots. Individen har tillräckliga kunskaper om etableringslotsens roll och uppdrag för att kunna avgöra om den valda etableringslotsens stöd bidrar till den egna etableringen i arbetslivet. Etableringslotsens stöd har framför allt ett tydligt arbetsmarknadsfokus. Etableringslotsens stöd erbjuds i sådan omfattning att det kan anses ha en