rir · H2B55 · 2014-03-25 00:00:00 — Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa har granskat effekterna av förändrade regler för deltidsarbetslösa. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsledare , revisionsdirektör och programansvarig har medverkat vid den slutliga handläggningen. Regeringen, och . EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Antal deltidsarbetslösa enligt och Arbetsförmedlingen Känslighetsanalys och ytterligare analyser Regeringens styrning och uppföljning Styrningen av Arbetsförmedlingens insatser för deltidsarbetslösa Regeringens uppföljning av deltidsförändringen EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA har granskat om syftena med förändringen av villkoren i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslöshet har uppfyllts. har främst med kvantitativa men även kvalitativa metoder utvärderat om regeringens målsättning med förändringen har uppnåtts i termer av sysselsättningseffekter och aviserade utgiftsminskningarna. Granskningen har skett mot bakgrund av regeringens beslut samt gällande lagar och regler. Motiv: var det enligt AKU1 drygt 1 miljon personer i arbetskraften som arbetade deltid. Detta inkluderar såväl individer som är nöjda med sin arbetstid som deltidarbetslösa som önskar öka sin sysselsättningsgrad. förändrades villkoren i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa2. Förändringen innebar att en deltidsarbetslös därefter endast kan ta ut ersättning för en del av tills att antalet uttagna dagar uppgår till maximalt 75. var antalet dagar 300. Reformen var tänkt att öka incitamenten för deltidsarbetslösa att gå över till heltidssysselsättning, men även att minska möjligheten till överutnyttjande av arbetslöshetsförsäkringen och att därigenom uppnå en ekonomisk besparing. Förändringen syftade även till att öka incitamenten för arbetsgivarna så att de skulle erbjuda heltidsarbete i större utsträckning till deltidsarbetande. Reformen beräknades i budgeten medföra en minskning av utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen med –2010. Reformen har inte utvärderats. Arbetsmarknadsdeparetmentet följer utvecklingen för deltidsarbetslösa i samband med budgetarbetet samt att har gjort en begränsad uppföljning av förändringens sysselsättningseffekter men inte av dess ekonomiska resultat.3 Kunskap om vad reformen inneburit för deltidsarbetslösa individer är därför begränsad och det är oklart om reformen har fått de effekter som och regeringen förväntade sig, såsom en ökad övergång till heltidsarbete. 1Arbetskraftsundersökningarna () beskriver utvecklingen på svenska arbetsmarknaden och genomförs av 2Förändringen påverkar även timanställda 3Ekonomiska avdelningen 2011:1 Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas?. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Syfte: Syftet med Riksrevisonens granskning har varit att undersöka om målsättningarna med reformen har infriats. Det vill säga främst om förändringen har inneburit att deltidsarbetslösa i högre grad övergår till heltidsarbete och om de förväntade utgiftsminskningarna har uppnåtts. har även granskat hur regeringen styrt och följt upp reformen. Genomförande: Granskningen har huvudsakligen genomförts med hjälp av kvantitativa metoder, vilket innebär olika statistiska bearbetningar och analyser. Den kvantitativa analysen, liksom bedömningar av regeringens insatser, har föregåtts av intervjuer med tjänstemän på samt representanter centralt för arbetsgivare, fackföreningar och Arbetsförmedlingen liksom av arbetsförmedlare på lokal nivå. Vi har även genomfört dokumentstudier. Det finns utrymme för förbättringar granskning visar att intentionerna med förändringen av villkoren i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa till viss del har infriats. Granskningen visar att övergång till heltidssysselsättning har ökat efter reformen för gruppen av deltidsarbetslösa och att reformen har medfört utgiftsminskningar i arbetslöshetsförsäkringen. visar granskningen att även övergången till heltidsarbetslöshet har ökat inom gruppen av deltidsarbetslösa samt att den beräknade utgiftsminskningen inte fullt ut har realiserats. menar därför att det finns utrymme för förbättringar. Deltidsarbetslösa med korta deltider har påverkats negativt Gruppen deltidsarbetslösa är heterogen och granskningen visar att förändringen slår olika inom gruppen. Förändringen har fått negativa konsekvenser för de deltidsarbetslösa som arbetar (korta deltider). Dels blev omställningstiden för gruppen kortare, då de uppnår de de kan få ersättning vid deltidsarbetslöshet väsentligt snabbare än dem som exempelvis arbetar . Granskningen visar att deltidsarbetslösa med korta deltider i större utsträckning kvarstår hos Arbetsförmedlingen jämfört med dem som arbetar lång deltid. Det indikerar att individerna i denna grupp har särskilda svårigheter att öka arbetstiden jämfört med de som arbetar långa deltider. Arbetsförmedlingen bör få i uppdrag att anpassa insatser för deltidsarbetslösa, främst till dem med korta deltider Deltidsarbetslösa med korta deltider är ju i viss utsträckning sysselsatta på arbetsmarknaden. Men de riskerar, på grund av försörjningsskäl, övergång till långtidsarbetslöshet om de inte får insatser som skapar förutsättningar för övergång till satsningar på deltidsarbetslösa visar att det kan röra sig om relativt små insatser för ett stärka de deltidsarbetslösas humankapital och kompetens syftande till ökad konkurrenskraft på arbetsmarknaden. Regeringen kan förbättra rapporteringen av reformens resultat Trots att reformen har varit i kraft har ingen närmare utvärdering gjorts av reformens effekter. Vidare visar de beräkningar som har gjort att utfallet av utgiftsminskningen är betydligt mindre jämfört med regeringens beräkningar inför reformen. Denna avvikelse, som uppgår till och motsvarar , borde fortlöpande ha återrapporterats till . Detta särskilt eftersom underlaget till beräkningarna inför förändringen var osäkra, enligt intervjuer vid . Det är först efter ett tillkännagivande från som regeringen vidtagit åtgärder för en översyn av deltidsförändringen som genomfördes . Översynen planeras vara klar , det vill säga närmare efter förändringens införande. bedömer att denna hantering inte är tillräckligt snabb, inte minst mot bakgrund av att effekterna inför reformen bedömdes som osäkra. rekommenderar regeringen att: ––utvärdera effekter av beslutade arbetsmarknadsreformer både gällande sysselsättningseffekter och utgiftsminskningar, särskilt när beräkningsunderlagen är osäkra ––fortlöpande informera om avvikelser från tidigare beräkningar i statsbudgeten ––ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att rikta insatser för deltidsarbetslösa, särskilt för arbetssökande med korta deltider. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Regeringen har sedan tillträdet framhållit att arbetslinjen utgör en viktig del av den förda politiken. Arbetslinjen ska stärka drivkrafterna för arbete och minska utanförskapet. Regeringen menar att arbetskraftsutbudet ska stimuleras, bland annat genom att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring vid kortare perioder av arbetslöshet.4 Vidare ska efterfrågan på arbetskraft som står långt från arbetsmarknaden stimuleras och matchningen mellan arbetssökande och lediga arbeten effektiviseras.5 Enligt regeringen är det främst genom ekonomiska incitament som arbetskraftsutbudet ska öka. I linje med detta har en rad förändringar i arbetslöshetsförsäkringen genomförts och det så kallade jobbskatteavdraget införts. Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen har bland annat inneburit att möjligheten till förlängning har avskaffats. Föräldrar till barn har rätt till en period . Vidare har arbetsvillkoret skärpts och beräkningen av normalarbetstiden har förändrats på så sätt att den arbetade tiden ska beaktas. Den tidigare möjligheten att kvalificera sig för arbetslöshetsersättning genom studier har även den avskaffats.6 De senare förändringarna gäller även deltidsarbetslösa. Dessutom har en avtrappning av ersättningsnivån genomförts och taket i arbetslöshetsersättningen har varit oförändrat sedan 2002.7 Utöver de ovan nämnda förändringarna aviserade regeringen i budgetpropositionen att den avsåg att begränsa möjligheten till arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet. 8 9 Antalet ersättningsdagar jämsides med deltidsarbete begränsades från tidigare 300 . I praktiken innebär det att den som exempelvis har ett heltidsarbete och blir deltidsarbetslös på kan få arbetslöshetsersättning i maximalt cirka 1,5 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete. 2007/08:1 utgiftsområde 13. En sökande ska under en ramtid av 12 månader före arbetslösheten, enligt huvudregeln, ha arbetat minst per kalendermånad, vilket inte deltidsarbetslösa som arbetar mindre än halvtid når upp till. Normalarbetstiden ska beräknas på den genomsnittliga arbetstiden . Detta innebär att den som arbetar (halvtid) får sin ersättning halverad jämfört med tiden innan reformen. 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete. 2007/08:1 utgiftsområde 13. 9Ensamstående som, på grund av vårdnad eller umgänge, har egna barn , boende helt eller delvis i sitt hem får anvisas till jobb- och utvecklingsgarantin när de har förbrukats. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA år, medan innan begränsningen var . En deltidsarbetslös på får en betydligt kortare omställningstid än den som är deltidsarbetslös på då de försvinner i snabbare takt. Förändringen beräknades även medföra en minskning av utgifterna i arbetslöshetsförsäkringen med 2008, 2009 och 2010. Det innebär totalt . I arbetsmarknadsutskottets betänkande ställde sig utskottet positivt till regeringens initiativ att bereda deltidsarbetslösa förutsättningar att gå upp till heltidsarbete. I samband med förändringen i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa utökades målgruppen för nystartsjobb10 tillfälligt till att även gälla deltidssysselsatta. Detta för att förmå arbetsgivare att i större utsträckning erbjuda heltidsanställning till befintliga deltidsanställda. Utskottet uttryckte även i betänkandet att en alltför generös arbetslöshetsförsäkring kan ha en negativ påverkan på drivkrafterna att ta ett arbete och minska personers vilja att hitta ett nytt arbete. 11 Även finansutskottet ställde sig bakom regeringens ekonomiska politik för stärkta drivkrafter för arbete. Enligt utskottet ska begränsningen i arbetslöshetsförsäkringen öka drivkrafterna till heltidsarbete och minska inlåsning för dem som arbetar deltid.12 Regeringen beslutade därefter i enlighet med utskottets förslag att begränsa antalet dagar med ersättning för de deltidsarbetslösa till 75, från de tidigare 300. Regeringen angav att begränsningen av arbetslöshetsersättningen vid deltidsarbetslöshet innebär ökade drivkrafter för deltidsarbetslösa att ta ett heltidsarbete.13 Förändringen trädde i kraft . Det är inte självklart vilka effekter som kan förväntas av den begränsning som genomfördes i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa . Reformen har inte utvärderats utan endast följts upp i viss omfattning.14 Det finns därmed inte någon klar kunskap om vilka effekter reformen har haft på övergång till heltidssysselsättning eller övriga effekter. Utifrån forskningen kan heller inga säkra slutsatser dras då evidensen på området är allt annat än entydig. Enligt forskningen finns visst stöd för att deltidsarbete utgör en väg 10Nystartsjobb är en subventionerad anställning för långtidsarbetslösa. 112007/08: AU1 Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv. 122007/08: FiU1. 2007/08:1 utgiftsområde 13. 14Utvecklingen följs upp av i samband med budgetarbetet. 2011 gjordes en uppföljning av Ekonomiska avdelningen i 2011:1 Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas?. in på arbetsmarknaden och till heltidssysselsättning.15 Men det finns även stöd i forskningen för det motsatta, det vill säga att deltidsarbete kan visa sig vara en återvändsgränd med inlåsningseffekter i deltidsysselsättning som snarare motverkar möjligheterna till heltidsanställning.16 Detta har motiverat att granska om förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen har medfört att reformens intentioner har infriats. Syftet med granskningen har främst varit att undersöka om intentionerna med reformen har uppfyllts, det vill säga om förändringen i villkoren för arbetslöshetsförsäkringen medfört att deltidsarbetslösa i större utsträckning än tidigare övergått till heltidssysselsättning. Granskningen har också omfattat regeringens styrning och uppföljning av reformen samt om de förväntade utgiftsminskningarna har uppnåtts. Granskningens revisionsfrågor är: Har regeringens målsättningar med förändringen av villkoren i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa infriats? Har regeringens styrning och utvärdering av reformen främjat ett effektivt genomförande och utfall av reformen? I granskningen har vi studerat sysselsättningseffekterna till följd av den förändring i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa som genomfördes . Granskningen omfattar regeringens åtgärder i samband med reformens genomförande och uppföljningar därefter. Vi har inte granskat effektiviteten i Arbetsförmedlingens insatser för deltidsarbetslösa. Detta eftersom myndigheten inte har något specifikt uppdrag gällande insatser för deltidsarbetslösa. 15Kyrrä, 2010. 16Månsson och , 2011. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA I budgetpropositionen presenterade regeringen de nya reglerna för ersättning vid deltidsarbetslöshet.17 18 Förändringarna motiverades dels med att minska överutnyttjande av arbetslöshetsförsäkringen, dels med att det fanns ett behov av att öka drivkrafterna för övergång till heltidsanställning samt undvika inlåsning i deltidsarbete. Förslaget syftade även till att förmå arbetsgivarna att i större utsträckning erbjuda heltidsarbete till deltidsarbetande. Reformen beräknades också medföra relativt stora utgiftsminskningar i arbetslöshetsförsäkringen. I arbetsmarknadsutskottets betänkande motiverades förändringen med att begränsningen skulle fungera incitamentshöjande och öka drivkrafterna för de deltidsarbetslösa att ta ett heltidsarbete.19 Utskottet utryckte även i betänkandet att en allt för generös arbetslöshetsförsäkring generellt kan ha en negativ påverkan på drivkrafterna att ta ett arbete och därmed minska personers vilja att hitta ett nytt arbete. Regeringen beslutade därefter att begränsa antalet dagar med ersättning jämsides med deltidsarbete till 75, från de tidigare 300. I budgetlagen 1 kapitlet 3 § (2011:203) anges att statens verksamhet ska eftersträva hög effektivitet och iaktta god hushållning. I budgetlagen anges vidare att regeringen noggrant ska följa hur statens utgifter utvecklas i förhållande till beräknade och beslutade belopp. i budgetpropositionen och i den ekonomiska vårpropositionen förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall för det innevarande budgetåret.20 Likalydande bestämmelser fanns även i den tidigare lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Mot denna bakgrund har regeringens insatser och det ekonomiska utfallet av deltidsförändringen granskats. Utifrån ovanstående har bedömt om reformen varit effektiv i den bemärkelsen att den har lett till en ökad övergång till heltidsarbete för deltidsarbetslösa men även om den förväntade utgiftsminskningen har infriats. 2007/08:1 utgiftsområde 13. 18Deltidsbegränsningen regleras i 7 § förordning (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring som beslutas av regeringen, baserat på bemyndigande från , i 40 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 19Bet 2007/08:AU1 209 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). Granskningens iakttagelser och slutsatser baseras på omfattande analyser av registerdata samt dokumentstudier och intervjuer. Registerdata har inhämtats från (), Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). Datamaterialet består av alla inskrivna på Arbetsförmedlingen med arbetslöshetsersättning –2011 samt ett urval av förvärvsarbetande inom vissa specifika yrkesområden21 . Motivet för valet av tidsperiod är att erhålla tillräckligt långa observationsperioder både före och efter regelförändringen, vilken infördes . Att ha tillgång till information både före och efter förändringen utgör en förutsättning för att identifiera effekterna av reformen. Identifieringen av deltidsarbetslösa som uppbär ersättning har gjorts med utgångspunkt från IAF:s data. I IAF:s data registreras både antalet tillgängliga och förbrukade dagar med deltidsarbetslöshetsersättning, något som inte finns att tillgå vare sig i SCB:s eller i Arbetsförmedlingens register. Bakgrundsinformation om de deltidsarbetslösa, såsom kön, ålder, utbildning, födelseland och arbetslöshetshistorik har inhämtats från SCB och Arbetsförmedlingen. Då gruppen deltidsarbetslösa varken är helt arbetslösa eller heltidssysselsatta används två olika jämförelsegrupper i analysen. I den första analysen har vi jämfört utflödet till heltidsarbete med gruppen helt arbetslösa. 22 Den hypotes som prövas är om utflödet från deltidsarbetslöshet till heltidssysselsättning har ökat efter , jämfört med övriga arbetslösa. I den andra analysen har granskat utflödet från deltidsarbetslöshet till heltidsarbetslöshet jämfört med förvärvsarbetande. utgörs i dessa analyser av en liknande grupp av förvärvsarbetande som inte är arbetssökande men som även de kan övergå till heltidsarbetslöshet. Hypotesen som prövas i denna analys är om utflödet till heltidsarbetslöshet har ökat till följd av reformen, jämfört med förvärvsarbetande. I granskningen har vi även med hjälp av uppgifter från IAF undersökt hur väl regeringens beräknade utgiftsminskningar har uppnåtts. 21Det är ett 60 procentigt urval bland yrkesområden där deltidsarbete är vanligt förekommande såsom vård samt hotell och restaurang. 22Utflöde är när en individ lämnar en status för att övergå till en annan, till exempel att denne lämnar deltidsarbetslöshet för en heltidssysselsättning. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Vidare har vi genomfört dokumentstudier och intervjuat tjänstemän vid , Arbetsförmedlingen samt olika berörda aktörer centralt för arbetsgivare och fackföreningar. Syftet med dokumentstudien och intervjuerna med och Arbetsförmedlingen centralt har varit att undersöka på vilket underlag och med vilket stöd som förändringen i arbetslöshetsförsäkringen genomfördes, samt att granska hur regeringen styrt berörda myndigheter inför och efter reformen. främst propositioner, utskottsbetänkanden och regleringsbrev. Intervjuerna med Arbetsförmedlingen lokalt har främst använts för att ge kunskap om vilka följder regelförändringen fått för berörda individer och vilka typer av insatser som Arbetsförmedlingen riktar till deltidsarbetslösa. Syftet med övriga intervjuer har varit att undersöka olika intressenters bedömning av deltidsreformens effekter samt att ge kvalitativ information för tolkningar av de kvantitativa resultaten. Kapitlet redovisar hur arbetslöshetsersättningen till deltidsarbetslösa förändrats . Det redovisar också olika forskningsresultat för denna grupp arbetslösa. Ända har det varit möjligt att erhålla arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet. Reglerna för arbetslöshetsförsäkring på deltid har genomgått flera förändringar, både i antalet berättigade ersättningsdagar och försäkringsskyddets utformning. har antalet dagar för ersättning vid deltidsarbetslöshet varierat från som minst 50 till 300 för tiden närmast före reformen då regelverket av många bedömdes som förhållandevis generöst. Redan i samband med att rätten till ersättning vid deltidsarbetslöshet infördes framfördes farhågor om att ett överutnyttjande av försäkringen kunde komma att ske.23 Tjänstemän på Arbetsmarknads- och , som intervjuats under granskningen, menar att om risken för upptäckt är låg kan det ge incitament för såväl arbetsgivare som arbetstagare att överutnyttja arbetslöshetsförsäkringen. 24 Med överutnyttjande menas i detta sammanhang att den deltidsarbetande registrerar sig som arbetssökande och får arbetslöshetsersättning, trots att personen inte är villig att ta ett heltidsarbete. Det kan även finnas ekonomiska incitament hos arbetsgivarna för en sådan konstruktion eftersom det är billigare med deltidsanställningar jämfört Å andra sidan, om försäkringen istället är mycket begränsad i omfattning kan det innebära att omställningstiden för kunna erhålla en heltidssysselsättning blir allt för kort för den arbetssökande, vilket riskerar att minska arbetsutbudet på . Förekomsten av deltidsarbete och deltidsarbetslöshet kan delvis även kopplas till framväxten av som välfärdsstat.25 Det finns forskning kring 23Pettersson (2005). 25Se och , 2005; , 2008. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA deltidsarbete och deltidsarbetslöshet i Sverige.26 Utifrån de nedan refererade studierna kan konstateras att deltidsarbete och deltidsarbetslöshet främst förekommer bland kvinnor och inom vissa branscher, exempelvis vård- och omsorgsområdet samt hotell- och restaurangnäringen. Innan reformen var gruppen deltidsarbetslösa en prioriterad grupp vid arbetsförmedlingarna. Den så kallade DELTA-utredningen27 gav , tillsammans med fyra andra myndigheter, i uppdrag att stimulera åtgärder för att minska deltidsarbetslösheten. bedrevs inom ramen för det så kallade HelaProjektet. Det övergripande målet för uppdraget var att minska deltidsarbetslösheten bland deltidsanställda och timanställda, att minska hinder för möjligheten till heltidsarbete samt att verka för bestående förändringar inom dessa områden. av de medel som avsattes för projektet fördelades inom följande tre huvudområden: kompetensutveckling, arbetsorganisation och arbetsmiljö samt informationsinsatser. Resultaten från HelaProjektet visade bland annat att det framförallt inom större offentliga organisationer går att öka antalet heltidsanställningar utan ökade kostnader. Vidare visade projektet att kompetensutveckling var avgörande för deltidsarbetslösa som vill utöka sin arbetstid.29 Exempelvis visade det sig att relativt korta insatser till låga kostnader såsom körkorts- eller kassautbildning kunde vara skillnaden mellan att få heltid eller inte.30 Detta bekräftas även från de intervjuer som gjorts med arbetsförmedlare i granskningen. De uppger att det ofta rör sig om ett behov av utbildningsinsatser för att höja humankapitalet för att öka dessa individers möjlighet till en högre sysselsättningsgrad. Exempelvis nämndes att språkkunskaperna behöver förbättras bland deltidsarbetslösa inom vården. 2.2Antal deltidsarbetslösa enligt och Arbetsförmedlingen var det enligt AKU31 drygt 1 miljon personer i arbetskraften som arbetade deltid. Detta inkluderar såväl individer som är nöjda med sin arbetstid som deltidarbetslösa som önskar öka sin sysselsättningsgrad. Detta motsvarar av den totala arbetskraften. Bland de deltidsarbetande var cirka 26Se , (2003). 28De andra myndigheterna var AMS, , Rådet för Europeiska socialfonden i samt JämO. 29För en mer detaljerad beskrivning av HelaProjektet se exempelvis Slutredovisning av HelaProjektet, (2006). 30Deltidsarbetslöshet i statsdelen . (2006). 31Arbetskraftsundersökningarna () beskriver utvecklingen på svenska arbetsmarknaden och genomförs av kvinnor som huvudsakligen arbetade så kallade långa deltider, det vill säga mellan 20–. Av deltidsarbetande i gruppen 16–var cirka 50 000 arbetssökande32.