eunbil · H10N2CB566 · 2014-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för utrikesrådet Godkännande av den preliminära dagordningen och Diskussions – och ev. beslutspunkt Utrikesministrarna förväntas diskutera i uppföljning till den diskussion som ägde rum vid det extrainkallade mötet med EU:s stats- och regeringschefer , mot bakgrund av situationen på och militära intervention. Rådet väntas särskilt fokusera på om tagit steg för att initiera en dialog med , i syfte att följa upp diskussionen om antagande av eventuella restriktiva åtgärder. Rådet kan komma att anta slutsatser. Regeringen understryker suveränitet och territoriella integritet och ser med mycket djup oro på eskaleringen på och det ryska parlamentets beslut som öppnar för att med militär makt intervenera mot . Den ryska militära interventionen på är oacceptabel och strider mot både internationell rätt och ryska åtaganden. Det lokala beslutet av Krims parlament att hålla en folkomröstning om att ansluta till strider mot konstitution och folkrätten. Regeringen anser att det ankommer på att svara på de öppningar till dialog som den ukrainska regeringen sänt. Om en dialog inte kommer till stånd och leder till en snabb de-eskalering av situationen avser regeringen argumentera för att restriktiva åtgärder antas mot ryska företrädare i enlighet med uttalandet från stats- och regeringscheferna. Regeringen följer vaksamt det ryska agerandet. Eventuella ytterligare steg syftande till att destabilisera situationen bör få långtgående konsekvenser för samarbetet mellan och . EU bör visa solidaritet och skyndsamt implementera det paket som kommissionen presenterade vid stats- och regeringschefernas möte. står inför betydande reformutmaningar och EU och dess medlemsstater har ett ansvar för att stödja regeringen i reformprocessen. Detta inkluderar ett tidigt undertecknande av associationsavtalet, ökat stöd till UA:s ansträngningar att genomföra handlingsplanen för viseringsfrihet men också insatser för att underlätta genomförandet av fria och rättvisa val samt att medverka till en ökad sammanhållning mellan olika nationella och språkliga grupper i . EU bör även protestera mot det tryck som utövas också mot och , och aktivt stödja dessa länder, genom ett snart undertecknande av AA/DCFTA och ett tydligt ställningstagande för ländernas territoriella integritet. Rådet förväntas diskutera utvecklingen i Bosnien och (BiH), i synnerhet i ljuset av de folkliga protester i landet som genomförts. HR väntas årerrapportera från ett besök i som planeras till dagarna innan rådets möte. Diskussionen kommer med stor sannolikhet även att ta fasta på kommissionär initiativ avseende stöd till socio-ekonomiska reformer, samt på hans beslut att avsluta faciliteringen av en lösning av den seglivade författningsfrågan (Sejdic-Finci). Den ekonomiska stagnationen och stilleståndet i Bosniens EU-närmande är djupt bekymmersamt. Ansvaret härför vilar på landets politiska ledare. EU:s fortsatta engagemang är centralt och bör fokusera på det prekära socio-ekonomiska läget men även omfatta mer långsiktiga reformer av den bosniska författningen. I ett läge där grannländerna gör konkreta EU-framsteg ligger det i hela regionens intresse att inte Bosnien hamnar på efterkälken. Rådet förväntas diskutera det paket som EU i rådsslutsatserna erbjöd parterna vid en fredsöverenskommelse. Vidare väntas HR informera om läget i de pågående förhandlingarna, som hoppas ska resultera i ett ramverk som möjliggör fortsatta förhandlingar efter april. Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar en diskussion om EU:s erbjudande om ett paket till israeler och palestinier vid ett fredsavtal. För att erbjudandet ska kunna påverka parterna i positiv riktning, bör EU redogöra för huvuddragen i paketet. Regeringen anser också att EU bör understryka att det inte finns något alternativ till en framförhandlad tvåstatslösning och påminna om EU:s välkända position rörande utgångspunkterna för en sådan lösning. Diskussionspunkt Rådet kommer att diskutera den politiska händelseutvecklingen med betoning på II-förhandlingarna, den humanitära situationen och konsekvenserna av konflikten för och . Regeringens ståndpunkt: Regeringen ger starkt stöd till den FN-ledda Genève-processen. Det är nu viktigt att ytterligare ansträngningar görs, framförallt av och , för att bereda framsteg i substans innan nästa förhandlingsomgång. Regeringen betonar att länderna i regionen måste involveras närmare i processen och anser det viktigt att även inkluderas i processen, för att därigenom få att agera mer konstruktivt, så att en hållbar politisk lösning kan åstadkommas. Regeringen välkomnar säkerhetsrådsresolution om den humanitära situationen i och betonar vikten av att dess genomförande följs upp. De systematiska brotten mot den internationella humanitärrätten måste upphöra . är fortsatt EU:s största mottagare av asylsökande från och regeringen anser att fler EU-länder bör ta ett större ansvar. Regeringen känner en ökande oro inför regionala följder, inte minst för och . EU bör välkomna att en regering bildats i och uppmuntra till ökad politisk dialog mellan regeringen och oppositionen i för att kunna stabilisera situationen och stävja det sekteristiska våldet. Rådet förväntas diskutera det kommande toppmötet mellan och i . Mötet blir det fjärde mötet på statschefsnivå inom ramen för det afrikansk-europeiska partnerskapet, Joint EU Strategy (JAES) och de flesta av och EU:s stats- och regeringschefer förväntas delta. Dagordningspunkten under FAC kommer fokusera på det kommande toppmötet men också ge utrymme för en bredare diskussion om EU:s samarbete med . Regeringen välkomnar det kommande toppmötet mellan och . Toppmötet innebär ett bra tillfälle att peka ut inriktningen för det framtida strategiska samarbetet mellan och . Regeringen anser att det är angeläget att tydligt slå fast och revitalisera det strategiska partnerskap vi vill se mellan och , bland annat på områden som klimatfrågor och fred- och säkerhet där det finns stora fördelar med ett starkt samarbete kontinenterna emellan. Utrikesministrarna kommer att som diskussionspunkt behandla kopplingen mellan energi- och utrikespolitik, särskilt i ljuset av den snabba och omfattande utvecklingen på de globala energimarknaderna till följd av utvinningen av okonventionella fossila bränslen. Fyra nyckelaktörers agerande står i fokus; , , och . Regeringen anser att det är värdefullt att utrikesministrarna ges tillfälle att diskutera energifrågorna ur ett utrikespolitiskt perspektiv. Mot bakgrund av den senaste utvecklingen i har energifrågans aktualitet och utrikespolitiska relevans understrukits ytterligare.