rfr · H10WRFR21 · 2014-07-28 00:00:00 — Med syftet att studenten ska lyckas var det kvalitetsreformens målsättning att inrätta en samlad lärandemiljö med en reviderad gradstruktur (den presenterades med studiereformen). De instrument som togs i bruk för att nå målen med studiereformen var nya undervisnings- och bedömningsformer, en ny betygsskala, en ny studiefinansiering och ett nytt kvalitetssäkringssystem. För att främja kvaliteten beslöt man i samband med introduktionen av ett kvalitetssäkringssystem att inrätta ett nytt Nationellt organ för kvalitet i utbildningen (NOKUT). I detta sammanhang underströk man i lagen internationaliseringens betydelse för kvaliteten på forskning och utbildning. Styrnings- och ledningsreformerna kom att omfatta lärosätenas autonomi och den nationella koordineringen av högre utbildning. Genom reformen fick lärosätena en ökad frihet när det gäller akademiska, finansiella och organisatoriska frågor. föreslog man en ny finansieringsform där en betydande del av budgetallokeringen skulle baseras på uppnådda resultat inom utbildning och forskning. Genom reformen fastslogs det också att inte behövde fler breda universitet, medan högskolorna fick möjlighet att uppnå universitetsstatus. Ett av syftena med den norska kvalitetsreformen var vidare att stärka ledningsfunktionen på alla nivåer. Reformen öppnade för ett större antal externa styrelseledamöter vid lärosätena och gav möjlighet att anställa ledare på mellannivå (rektorer skulle även i fortsättningen utnämnas). Lärosätena fick därmed fria händer att välja en organisationsform som passade bäst till deras storlek och akademiska profil. Det ingick också som en genomgående princip att styrningsmodellen skulle ha legitimitet bland anställda och studerande. Som en konsekvens av reformen finns det två olika organisationsmodeller för lärosätena: en traditionell modell där rektor utnämns av anställda och studerande, samt en modell där styrelsen anställer rektorn direkt. Kvalitetsreformen fick som konsekvens att man 2005 beslöt att anta en ny universitets- och högskolelag (LOV-2005-04-01-15) som fungerar som ram för en starkare koordinerad politik (i förhållande till både statliga och privata lärosäten). Det var en central målsättning att utöka autonomin vid lärosätena, för att rusta dem bättre för den internationella konkurrensen om kunskap och utbildning. genomförde man i en utvärdering av kvalitetsreformen som bl.a. konstaterade att det var svårt att mäta reformens inverkan på kvaliteten hos högre utbildning och forskning. Utvärderingsrapporten konstaterar att vidsträckt autonomi har lett till ökad konkurrens mellan lärosätena, som man har fått mer professionella och strategiska ledningar. De anställdas formella medbestämmande har försvagats. Internationaliseringen, som var ett viktigt element i reformens intention om att förstärka kvalitetsutvecklingen, bedöms inte ha ökat i betydelse. Däremot noterade man en ökad DE SENASTE REFORMERNA AV DE DANSKA OCH NORSKA HÖGSKOLESYSTEMEN BILAGA 3 2013/14:RFR21 driftseffektivitet (som resultat av lärosätenas förstärkning av den strategiska ledningen), en ökad forskningsperformance (både kvalitets- och kvantitetsmässigt), en betydande tillväxt i antalet antagningar till universiteten samt förbättringar av de studerandes resultat (Michelsen & Aamodt 2006). Utvärderingen pekade också på att fokuseringen på undervisning har ökat risken för att balansen mellan forsknings- och undervisningsresurser snedvrids till förmån för undervisningen (Frølich et al. har fokus på lärosätena i stigande grad riktats mot koncentration och kritisk massa (för högre kvalitet både i utbildning och forskning samt ett intensifierat samspel med samhället i övrigt). Ett annat fokus har legat på att understödja lärosätenas strävanden mot att bli bättre regionala, nationella och internationella aktörer. Det finns i en viss tradition av sammanslagningar och fusioner på frivillig basis. fusionerades 98 mindre högskolor till 26 statliga högskolor20 och ett binärt system upprättades. Det förväntas fler fusioner och allianser mellan lärosäten i det norska högskolelandskapet (jfr 2011). Kvalitetsreformen har medfört en rad åtgärder för att säkerställa och utveckla kvaliteten inom högre utbildning i , bl.a. ett ackrediteringssystem. Dessa åtgärder inriktar sig mot att förändra det som man betecknar som det institutionella och individuella beteendet (jfr Stensaker 2006). Som tidigare nämnts vilar ansvaret för extern kvalitetssäkring av universitet och högskolor på det oberoende organet NOKUT. Universitet och högskolor är ansvariga för att det finns ett internt kvalitetssäkringssystem och att det görs regelbundna utvärderingar och uppföljningar. NOKUT företar i första hand granskningar av lärosätenas interna kvalitetssäkringssystem i en cykel . Alla norska lärosätens kvalitetssäkringssystem bedöms genom granskningar. Dessa har fokus på det systematiska arbetet med kvalitetssäkring internt på universiteten samt på de statliga och privata högskolorna, bl.a. på hur det enskilda lärosätet förvaltar sitt ansvar för utbildningskvalitet (NOKUT 2013). Dessutom har lärosätena olika rättigheter beroende på typen av lärosäte. Lärosäten utan rättighet att ta fram nya utbildningar, däribland utbildningar med doktorsgrad, ska få dessa ackrediterade. Lärosäten kan flyttas upp i lärosäteshierarkin genom ackreditering. Tekniskt går det till på så sätt att en expertpanel beslutar om granskning av lärosätets kvalitetssäkringssystem mot bakgrund av besök, genomgång av lärosätets årsrapporter o.d. Om expertpanelen bedömer att systemet inte är 20 fusionerades och Højskolen i . Højskolen i och Højskolen i har fusionerats till Højskolen i og . Andra lärosäten som är aktuella för fusionering är Højskolen i Staffeldtsgate och Mediehøgskolen Gimlekollen, högskolorna i , , Vestfold och Buskerud samt Innlandsuniversitetet. Det har också funnits exempel på lärosäten som har diskuterat fusioner, men sedan gått isär. 2013/14:RFR21 BILAGA 3 DE SENASTE REFORMERNA AV DE DANSKA OCH NORSKA HÖGSKOLESYSTEMEN tillfredsställande, sätter man i gång en uppföljningsprocess . Om lärosätets kvalitetssäkringssystem efter den tiden fortfarande bedöms som icke tillfredsställande, förlorar lärosätet rätten att anordna nya utbildningar. Ett lärosäte utan lärosätesackreditering förlorar rätten att ansöka om ackreditering för nya utbildningar. Å andra sidan har positiva granskningsresultat lett till större frihet för universitet och högskolor. Så länge kvalitetssäkringssystemet på det enskilda lärosätet är tillfredsställande, har rätt att anordna nya utbildningar. Det norska kvalitetssäkringssystemet har både en utvecklande och en kontrollerende funktion, då man parallellt med kvalitetskontrollen också ger råd om förbättringsmöjligheter. Processen är baserad på fördefinierade kriterier som bl.a. fokuserar på motivering av kvalitetsarbete och kvalitetskultur, kvalitetssäkringssystemets förankring och utveckling, kvalitetssäkring av nya och befintliga utbildningar samt uppföljning, användning och förmedling av insamlad information. I utvärderingen21 av den samlade kvalitetsreformen drogs slutsatsen att kvalitetssäkringssystemet ännu inte hade fått synliga effekter på kvalitetsutvecklingen, men att lärosätena däremot hade lagt ned mycket arbete på att utveckla nya studieprogram och erbjudanden. Vidare konstaterade utvärderingen att det hade lagts in fler rapporteringskrav i systemen, varav en del på universiteten och högskolorna har uppfattats som överformaliserade och byråkratiska, men som enligt de vetenskapliga medarbetarna har haft en positiv effekt på kvaliteten i form av förbättringar av undervisningen samt synliggörande och uppmärksamhet bland personalen på betydelsen av kvalitet. NOKUT:s arbete hade enligt utvärderingen ännu inte fått någon märkbar effekt, särskilt inte på universiteten (jfr Michelsen & Aamodt 2006). Utvärderingsresultat som dessa är inte ovanliga (Stensaker 2006). Kvalitetssäkringssystem kan leda till större byråkratisering, men sätter kvaliteten i centrum för debatten. Det är inte ovanligt att interna kvalitetssäkringssystem med större ägande och därmed större engagemang på lärosätesnivå uppfattas 21 Forskningsråd har initierat en forskningsbaserad utvärdering av kvaliteten på universitet och högskolor. Syftet är att bedöma om de utbildningar som erbjuds vid norska universitet och högskolor ligger i linje med målen i kvalitetsreformen och i överensstämmelse med forskningsbaserad kunskap om vad som ger god utbildningskvalitet. Utvärderingen ska komplettera pågående projekt inom NOKUT, Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU) och inom ramen för programmet Forskning og innovasjon i utdanningssektoren (FINNUT). Utvärderingen följer en tidigare utvärdering (Michelsen och Aamodt, 2007; se Kvalitetsreformen-Sluttrapport.pdf ) av kvalitetsreformen. DE SENASTE REFORMERNA AV DE DANSKA OCH NORSKA HÖGSKOLESYSTEMEN BILAGA 3 2013/14:RFR21 som mer positiva än externa utvärderingar. Förbättringar av de interna utvärderingssystemen av kvalitet sker dock ofta som respons på externa initiativ. Det är därför viktigt att hitta en balans mellan extern påverkan och utvecklingen av kvalitetssäkring vid de enskilda lärosätena. Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – En uppfölj- offentliga utfrågning om forsknings- och Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och seminarium om en nordisk samekonvention eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroen- devård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En uppföljning Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för mervärdeskatt offentliga utfrågning om framtida Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH NÄRINGSUT- Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? seminarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av beslut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och arbetsmark- Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot skatte- Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen arbete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveck- ling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen