eunbil · H20N30643B · 2014-12-02 00:00:00 — Rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Kommenterad dagordning inför samråd med . 1.Godkännande av preliminära dagordningen (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 2.(ev.) 3.(ev.) 4.Utkast till rådets slutsatser om entreprenörskap i utbildningen 14402/14 EDUC 307 SOC 698 JEUN 95 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . I Europeiska rådets slutsatser från 26–lyfts vikten av främjandet av företagaranda och skapande av arbetstillfällen fram. De rådsslutsatser som är aktuella för beslut utgår från att det finns avsevärda fördelar med att utveckla entreprenörskap i utbildning på alla nivåer och att det främjar bland annat anställningsbarhet och eget företagande. I rådsslutsatserna konstateras också att lärare och utbildare bör uppmuntras att främja färdigheter inom entreprenörskapsområdet. Rådsslutsatserna innebär inga budgetära konsekvenser. I rådsslutsatserna inbjuds medlemsstaterna att bland annat utveckla en samordnad strategi för entreprenörskapsutbildning inom hela utbildningssystemet, att främja inbegripandet av färdigheter på entreprenörskapsområdet både i grundutbildningsprogram för lärare/utbildare och i fortbildning, och att främja tillgång till lärlingsprogram som har en entreprenörsdimension, Medlemsstaterna och kommissionen inbjuds att bland annat undersöka och utforska mervärdet av ett verktyg för medborgare att utvärdera deras entreprenörskompetens samt att utnyttja de möjligheter Erasmus+ erbjuder när det gäller stöd till utbildning i entreprenörskap. Regeringen har under förhandlingarna gett stöd till det italienska ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser och har lyft fram skrivningar om att utbildning som främjar entreprenörskap är betydelsefull och att det är angeläget att främja unga kvinnors entreprenörskap. Regeringen har även lyft fram skrivningar som betonar medlemsstaternas självbestämmande och att hänsyn ska tas till de nationella förutsättningarna. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Rådets slutsatser bifogas. 5.Ekonomiska argument för utbildning i samband med halvtidsöversynen av 2020-strategin (offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [på förslag av ordförandeskapet]) 15203/14 EDUC 319 SOC 760 COMPET 608 ECOFIN 1023 Temat för riktlinjedebatten har inte diskuterats tidigare i . Utgångspunkten för riktlinjedebatten vid rådsmötet är de ekonomiska argumenten för utbildning inom ramen för översynen av 2020-strategin. I diskussionsunderlaget pekar det italienska ordförandeskapet bland annat på vikten av kvalitativ utbildning, den samhällsekonomiska kostnaden för utbildning med låg kvalité och utmaningen att skapa en utbildning som tillgodoser arbetsmarknadens krav och behov. Utifrån detta ombeds ministrarna att ta sin utgångspunkt i följande frågeställningar: I vilken utsträckning anser ministrarna att inbegripandet av utbildning i 2020-strategin har haft en positiv inverkan på ekonomin och förbättringar på utbildningsområdet? Utöver EU:s överordnande mål för utbildning, finns det några andra prioriteringar på utbildningsområdet som du skulle vilja definiera inför den kommande perioden? Anser du att styrningen av 2020 är till hjälp när det gäller genomförande och övervakning av reformer både på nationell och EU-nivå, och vad skulle kunna bli bättre? Hur kan man bättre utnyttja synergieffekterna mellan utbildning och andra områden såsom sysselsättning och ekonomisk politik inom ramen för den reviderade 2020-strategin? Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning för ministrarnas diskussion. Regeringen avser att lyfta fram att satsningar på utbildning av god kvalitet som förbereder alla unga för ett framtida yrkesliv och underlättar övergången mellan studier och arbetsliv är av högsta prioritet och även poängtera att utbildning förser en enskild människa med kunskaper som ger henne möjligheter att växa och påverka sin situation samt att en god utbildning är grunden för ett aktivt medborgarskap och demokratiska värden. Dessutom ämnar regeringen framföra att utbildning har en naturlig roll i 2020-strategin för att stärka EU:s konkurrenskraft och skapa långsiktig hållbar tillväxt i hela EU. Regeringen avser inte att verka för att revidera målen inom strategin och ser Utbildning 2020-strategin som en möjlighet att diskutera även andra kompletterande mål. Vidare anser regeringen att den europeiska terminen utgör ett bra ramverk för att driva på reformer och åtgärder. Det bör utforskas vilka möjligheter som finns för att förbättra samarbetet mellan utbildning och sysselsättning. Utkast till rådets slutsatser om att verka för ungdomars tillgång till rättigheter för att främja deras självständighet och deltagande i det civila samhället 15613/14 JEUN 108 EDUC 327 SOC 791 JUR 854 14429/14 JEUN 96 Temat för rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Det övergripande temat för den innevarande ordförandeskapstrion vilket beslutades av ungdomsministrarna vid rådsmötet är: ungdomars egenmakt. Det italienska ordförandeskapet har inom ramen för detta övergripande tema valt att fokusera på ungdomars tillgång till rättigheter för att främja deras självständighet och deltagande i det civila samhället. I de aktuella rådsslutsatserna konstateras att i den ekonomiska krisens spår är det angeläget att utveckla åtgärder och strategier för att stödja ungdomars självständighet och övergång till vuxenlivet. Rådsslutsatserna utgår från ett brett perspektiv som förutom ungdomars övergång från utbildning till arbete även fokuserar på ungdomars tillgång till bostad, en god hälsa och inflytande i samhället. Med detta som bakgrund inbjuds medlemsstaterna i rådsslutsatserna bland annat att identifiera och se möjliga lösningar för att främja ungdomars deltagande i samhället, tillgång till kvalitativa jobb med skälig lön och social trygghet samt att förebygga och ingripa för att minska antalet elever som lämnar skolan . Medlemsstaterna och kommissionen inbjuds att stödja kampanjer, utbildningsprogram och ungdomsorganisationer för att främja ungdomars självständighet och delaktighet liksom att öka deras medvetenhet och kunskap om mänskliga och sociala rättigheter. Rådsslutsatserna har inga budgetära konsekvenser. Regeringen har under förhandlingarna välkomnat och gett sitt stöd till det italienska ordförandeskapets ambition vad gäller att främja ungdomars tillgång till rättigheter. En utgångspunkt för regeringen i förhandlingarna har varit att alla ungdomar ska ha rätt till goda levnadsvillkor på samma sätt som övriga befolkningen. Det innebär att ungdomars mänskliga rättigheter ska skyddas och främjas och att ungdomar ska ges möjligheter till social och ekonomisk trygghet, inflytande och deltagande och en god hälsa. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. – Rådets slutsatser bifogas. En sektorsövergripande strategi för ungdomspolitiken som ett verktyg för bättre hantering av socioekonomiska utmaningar och en mer riktad politik för ungdomar 15635/14 JEUN 109 EDUC 328 SOC 792 CULT 131 EMPL 165 SPORT 57 Temat för riktlinjedebatten har delvis berörts i samt . I underlaget till ungdomsministrarnas debatt konstaterar det italienska ordförandeskapet bland annat att arbetslösheten bland ungdomar i EU:s medlemsländer fortsätter vara dubbelt så hög som bland den övriga befolkningen. Det italienska ordförandeskapet menar att det krävs ett tydligt tvärsektoriellt samarbete mellan en rad olika områden som ser till individen för att bättre möta de utmaningar som unga står inför . Ministrarna ombeds att ta sin utgångspunkt i följande frågeställningar: Vilka är de mest brådskande socioekonomiska utmaningar för ungdomar som mest effektivt kan åtgärdas genom tvärsektoriellt samarbete på europeisk, nationell, regional och lokal nivå? Vilka är de möjliga åtgärder och instrument som EU och medlemsstaterna bör använda för att göra en sektorsövergripande strategi mer konkret? Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning för ministrarnas diskussion. Regeringens utgångspunkt vid debatten kommer vara att det finns flera utmaningar som kräver ett tvärsektoriellt angreppssätt på flera nivåer. Framför allt handlar det om ungas inflytande, egen försörjning och psykiska hälsa. Regeringen avser därför att vid riktlinjedebatten lyfta fram värdet av att på flera olika sätt stimulera ungdomars etablering på arbetsmarknaden och värdet av att främja icke-formellt och informellt lärande som kan bidra till att fler ungdomar får tillträde till utbildning och arbetsmarknad. Viktiga instrument i sammanhanget är EU-programmet och Europeiska socialfonden. Vidare avser regeringen att framföra vikten av att utveckla ungdomspolitiken som en pådrivande kraft i det tvärsektoriella samarbetet lokalt, nationellt och på europisk nivå. – Diskussionsunderlaget bifogas. 8.a Presentation av EU:s ungdomsprojekt för demokrati ”Unga – En ny syn på demokrati”. Information från den tyska delegationen 16189/14 JEUN116 EDUC 339 CULT 135 8.b Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den lettiska delegationen