rfr · H10WRFR9 · 2014-02-27 00:00:00 — Från statens sida är det viktigaste nog att öka antalet reserverade dagar i föräldraförsäkringen. , : Det är en otroligt spännande fråga; det gällde otydligheten. På det här området, som på så många andra politiska områden, finns det genuina målkonflikter. Man vill uppnå många olika saker. I slutändan är det den politiska debatten som ska lösa frågan om vad som ska sättas först. I den ena vågskålen finns de jämställdhetspolitiska målen, och i den andra vågskålen finns målen om valfrihet och föräldrars och familjers egen rätt att välja och bestämma över saken. En del av de eventuella otydligheterna handlar om att man inte har löst ut vilken fot man helst vill stå på eller att frågan helt enkelt är komplex. Om man väljer valfrihetsspåret handlar de informativa insatserna om att föräldrar ska kunna göra så upplysta och rationella val som möjligt. De insatserna blir då viktiga. Jag vet inte om det var ett svar på frågan, men jag tror att det är vad det handlar om. Det här området är inte ensamt om att ha flera olika mål. (FP): Tack för intressanta föredragningar! Min fråga går också till Sacos representant. Vi har funderat mycket från olika politiska håll över att öronmärka fler månader för pappan. Du nämnde det som en kraftfull åtgärd för att öka jämställdheten i samhället, bland annat i lönebildningen. Med din erfarenhet och kunskap om Sacomedlemmarna, bedömer du att acceptansen för ingreppen i familjens vardag ökar eller är den ? Det finns ju diskussioner om att man till syvende och sist vill bestämma själv. Kan det vara så att det börjar arbetas in en medvetenhet bland Sacomedlemmar att det här är en nödvändig åtgärd för att ge kvinnan en större jämställdhet? : Huruvida acceptansen har ökat eller minskat är svårt att svara på. Men om vi går tillbaka och ser på hur det såg ut när första respektive andra pappamånaden infördes kan vi konstatera att det alltid finns ett motstånd inför en sådan förändring, men när den väl är genomförd blir den snabbt accepterad. Jag skulle tro att det kommer att bli så även i fortsättningen om antalet reserverade dagar ökas. (V): Tack för bra genomgångar! De var belysande. Jag tänkte först nämna det norska exemplet. Utvecklingen där var belysande. När man bygger ut barnomsorgen i ett land som inte har någon arbetslöshet väljer föräldrar att arbeta och ha sina barn inom barnomsorgen. Så tror jag att de flesta svenskar skulle göra här också. Vi kan se att vårdnadsbidraget inte är attraktivt mer än till styckevis och delt när det inte finns andra alternativ, när man är lågutbildad kvinna, ung och inte har en chans på arbetsmarknaden. Jämställdhetsbonusen verkar aldrig få något fäste. Om nu ett jämställt arbetsliv är ett mål – det vill jag och – önskar jag ställa en fråga till LO och TCO. Vad tror ni skulle vara den reform inom föräldraförsäkringen och inom familjepolitiken som på ett märkbart sätt skulle åstadkomma ett jämställt arbetsliv? , TCO: Jag är utredare inom frågor om jämställdhetspolitik. Den viktigaste reformen är ytterligare individualiserade månader i föräldraförsäkringen. TCO tror dock även att jämställdhetsbonusen kan ha en effekt om bonusen höjs. Men viktigast är ändå föräldraförsäkringen. Vi tycker också att det är viktigt att återinföra uppdraget till att opinionsbilda för en mer jämställd fördelning av föräldraförsäkringen. Dessutom ser vi lönekartläggningar som ett viktigt instrument för att öka medvetenheten i lönesättningen, som är individualiserad inom våra avtalsområden. Ordföranden: har tyvärr ingen från LO här som kan svara på frågan. (KD): Jag vet inte om någon kan hjälpa till att ta fram en av bilder – den med alla diagrammen. Min fråga riktas inte till utan till . Det vore bra om någon kunde få fram bilden. Den viktigaste personen när föräldrar är föräldralediga är barnet. Det handlar om barnets möjlighet att vara tillsammans med sina föräldrar. Det finns mycket som visar att barn har stor glädje av att ha en nära relation med både mamma och pappa. Det är viktigt för den relationen att pappan har en sammanhängande ledighet med barnet där pappan har det största ansvaret. I den rapport som Inspektionen för socialförsäkringen gav ut för ett litet tag sedan tittade på hur uttagsmönstret ser ut. Det är svårt att se eftersom mammor och pappor använder flexibiliteten i föräldraförsäkringen så olika. Finns det något som du har sett i fråga om påverkan från jämställdhetsbonus eller påverkan från vårdnadsbidraget? Påverkar de pappors sammanhållna uttag på det sättet att pappan har huvudansvaret, det vill säga inte där pappan tar emellanåt så att mamman är hemma och tar huvudansvaret? Jag vill gärna att du kommenterar föräldraförsäkringens utformning. , : Svaret på din första fråga är nej. Vi kan inte säga något direkt om vårdnadsbidraget eller jämställdhetsbonusen. Det jag kan säga är att finska pappor är de i som tar minst föräldraledighet. Om finska pappor ska ta föräldraledighet innebär det att de finska mammorna skulle gå tillbaka i tjänst när papporna är hemma och använder sin kvot, för att sedan gå tillbaka till hemmet och ta ut vårdnadsbidrag. Detta är naturligtvis svårt ur arbetsmarknadssynpunkt. Det inflexibla systemet och att mammor tar ut vårdnadsbidraget brukar man se som en anledning till att finska pappor inte tar ut så mycket föräldraledighet. På det viset påverkar föräldraledighets- och vårdnadsbidragssystemen varandra. I kan vi egentligen inte mäta dessa saker. Det jag kan säga generellt om pappors uttag är att när pappor tar ut små mängder föräldraledighet är det lätt att det blir upphackat med här och där. När pappors uttag börjar komma upp i stora mängder är benägenheten större att dagarna blir samlade. Då får vi den förväntade effekten, det vill säga att pappan är hemma och tar huvudansvaret för barnen under ledigheten. Det har varit stora diskussioner om flexibiliteten i användningen är positiv eller inte. Den kan vara positiv på ett sätt eftersom det är lättare att ta ut någon ledighet. På ett annat sätt bidrar den till de upphackade bitarna utan ett reellt huvudansvar för pappan. Det har diskuterats i både och . Sammanfattningsvis, när ledigheten kommer upp i lite större mängd är det troligt att pappan tar huvudansvaret hemma. (KD): Det handlar om bilden som visar på statistiken i hur uttaget av pappadagar ökar. Vid införandet av den första kvoterade månaden var det fler pappor som tog ut dagar, men då blev det förändringen att innan var det ett antal pappor som tog ut längre sammanhållen ledighet men den minskade. Men jag har inte sett någon undersökning som visar om den förändringen fanns när andra pappamånaden infördes. , : Precis så var det. Efter det att den första reserverade månaden infördes blev det som en norm att ta ut en månad. Precis som du säger fanns tidigare en större andel pappor som tog ut mer än en månad, men det blev sedan vanligt att ta ut precis en månad. När den andra reserverade månaden infördes blev det inte den effekten. Då var det vissa pappor som reagerade på den andra reserverade månaden. Pappor med medelhög inkomst, vanliga pappor, började ta ut . Vad som har hänt är att det har blivit större variation mellan olika grupper av pappor. En grupp tar ut en relativt jämställd mängd dagar, 40–60. Det finns också en grupp som inte tar ut mer än en månad. De pappor som inte har reagerat på den andra reserverade månaden är papporna som står utanför arbetsmarknaden. Det är ofta lågutbildade pappor och pappor med låg inkomst. Vad vi ser är en trend mot mer och mer variation mellan olika grupper av pappor. Variationen i uttaget ökar. De som man inte får med sig är de marginaliserade eller på gränsen till marginaliserade på andra sätt också. Variationen hos papporna ökar med tid. (S): Ordförande! Det vi fick höra innan pausen var mycket intressant. Det är alltid glädjande att höra att förskolan är populär. Många har stort förtroende för förskolan. Det är bra för produktiviteten eftersom föräldrarna kan ägna sig åt jobben och behöver inte bekymra sig över barnen. Men det är ännu mer oroande att se vilka som är överrepresenterade bland dem som utnyttjar vårdnadsbidraget. Det är invandrarkvinnor, unga föräldrar och lågutbildade. De som egentligen skulle behöva ta ett steg närmare arbetsmarknaden tar ett steg längre bort från arbetsmarknaden. Därför är det intressant att jämföra med vad som gjordes i . I ställs krav på att det ska finnas pedagogisk verksamhet även på hemmaplan. Vilka grupper är det i som använder sig av vårdnadsbidraget? Är det samma grupper som i ? , : Det är så få föräldrar som använder vårdnadsbidraget i . Däremot vet jag att man i har ett system – jag har tappat ordet – men man får en barnomsorgspeng och kan ta hand om sina egna samt andras barn i sitt eget hem. Det har varit ett vanligare system i . Systemet har kritiserats därför att det inte garanterar samma pedagogiska utveckling; ett slags dagmammesystem som har kritiserats för att inte ha utbildad personal och så vidare som finns på en förskola. Det är anledningen till att det finns ett pedagogiskt krav i hemmet. (M): Även jag tänkte ställa en fråga om vårdnadsbidraget. Det är ingen hemlighet för någon att vårdnadsbidraget har varit politiskt kontroversiellt, inte bara i utan även i . De som hyllar familjens egen valfrihet tycker att det är en bra del i familjesystemet medan andra partier som hyllar att med politiska medel styra vad föräldrar ska göra, ur jämställdhetssynpunkt, ser detta som ett hot. Där ligger diskussionen. Jag skulle vilja vrida perspektivet lite grann till ett barnperspektiv, inte se debatten i vitt eller svart. Många av oss har barn eller barnbarn. Vi vet att det inte alltid blir som planerat. Jag tänker mer på de barn som har särskilda behov, kanske psykiskt eller fysiskt handikapp. Vi vet att det råder stor skillnad i mognadsgraden, att kunna anknyta till mammor, pappor, föräldrar. Några anknyter än och även till andra personer. Det har psykiatriker och psykologer i hela världen skrivit avhandlingar om. Jag ställer mina frågor till och . Går det att se i era undersökningar att det finns familjer med barn med särskilda behov som utnyttjar vårdnadsbidraget mer just ur dessa synpunkter, det vill säga barn med särskilda behov som kanske behöver större anknytning än andra barn? , : Tyvärr kan vi inte se detta. Jag vill gärna påpeka att den information vi har om vårdnadsbidraget är knapphändig. Det är SCB som samlar in statistiken från kommunerna. har det inte skett någon tillgänglig redovisning av denna statistik i rapportform. Jag har använt de siffror som finns i de rapporter som redovisar användning , men information om undergruppers användning är begränsad. Information om barn med särskilda behov finns i offentlig statistik för dem som använder vårdbidraget, men i övrigt är det en grupp som är svår att definiera. Vi har inte kunnat koppla samman detta med användningen av vårdnadsbidraget. Det vore intressant att göra – det håller jag med om. Mer information om vårdnadsbidraget, dess effekter och vilka som använder det är viktigt ur flera synvinklar. Per , Inspektionen för socialförsäkringen: Det jag har att säga överlappar en del med – hon är en av våra huvudproducenter av rapporter. Vilka förmåner som blir aktuella beror naturligtvis på vilken typ av problem som barnet i fråga har. Det första alternativet, som ligger nära till hands, är att utnyttja det som har analyserat i sin publicerade rapport, nämligen att sprida föräldrapenningen över genom att ta ut den mindre intensivt, vilket är ett alternativ åtminstone för föräldrar som har medelinkomster och höga inkomster. Det är svårare för ett låginkomsthushåll. Det andra alternativet gäller barn som har större problem, som antydde, nämligen vårdbidraget, icke att blanda samman med vårdnadsbidraget. Det möjliggör fortsatt förvärvsarbete men kompletterat med vårdbidraget, som ges ut efter behov. Jag har svårt att se att vårdnadsbidraget skulle vara en lösning för särskilt många familjer i den här situationen, helt enkelt därför att beloppet är för lågt för att klara försörjningen för ett hushåll som drabbas av den typen av problem. Jag kan passa på att annonsera att vi har en rapport på gång om vårdbidraget. Vi analyserar detta ur ett jämställdhetsperspektiv. Utan att avslöja för mycket kan jag säga att även den rapporten är lite dyster läsning för den som är intresserad av ett jämställdhetsperspektiv. Det har visat sig att kvinnor tenderar att ta en större del av bördan även i de familjerna, trots vårdbidraget. Det får också långsiktiga effekter på deras förvärvsarbete, inkomster längre fram i livet och även pensionerna. Låt mig summera. Intrycket är att jämställdheten har avancerat under ett antal decennier, men den har lite grann fortfarande karaktären av lyxvara. När det händer någonting allvarligt, till exempel att man får ett barn med svåra problem, återfaller man i traditionella mönster och hustrun i familjen får ta en större del av bördan. (S): Tack till medverkande, frågeställare och åhörare och framför allt ni som har haft inledningar. Det har varit intressant att höra er. Det var spännande att höra . När vårdnadsbidraget skulle genomföras i senast efter regeringsskiftet kom delegationer från som berättade om erfarenheter med kontantstøtte. Vi kan konstatera att vi ser många likheter i den norska debatten och den svenska debatten i argumenten om vilka effekter kontantstøtte har eller inte har på arbetsmarknaden och för jämställdheten. Vi vet också att det är inte bara saker vi gör inom socialförsäkringsutskottet som påverkar föräldraförsäkring, vårdnadsbidrag eller jämställdhetsbonus. Naturligtvis spelar arbetsmarknadens utveckling en roll. Naturligtvis spelar det en roll hur tillgången på barnomsorg ser ut för hur jämställt uttaget blir. Icke desto mindre tycker jag att vi kan se ett antal tydliga effekter under de decennier som det har funnits en familjepolitisk debatt i . Med ett jämställt uttag och möjlighet att kombinera förvärvsarbete och föräldraskap som ambitionsnivå kan vi se de tydliga effekterna. Det har skett en förändring i föräldraförsäkringen med första och andra pappamånaden. Det visar statistiken tydligt. Vi kan se att andra styrmedel har svårare att slå ige- Jämställdhetsbonusen, som det finns delade meningar om i , ger inte lika tydliga effekter. Det ska bli intressant att se uppföljningen när förfarandet i jämställdhetsbonusen har blivit lite enklare än vad den var från början. Vi ser fram emot sådana utvärderingar. Vårdnadsbidraget är en annan historia. Här är inte jämställdhetseffekterna svåra att bedöma. Däremot är vi lite oense om vad vi tycker om resultaten. Det är en polariserad fråga i svensk politik och har varit så . I kan man säga att man i någon mening kompenserar de negativa jämställdhetseffekterna med att bygga ut barnomsorgen ordentligt för att möta den befarade utvecklingen. Det var en nyhet för mig att man i vill kvotera vårdnadsbidraget. Det ska bli intressant att följa den finska debatten. Jag är alldeles övertygad om att alla vi ledamöter tar till oss de olika argumenten som har framkommit under hearingen inför den debatt vi ska ha i om familjepolitiken och jämställdhetspolitiken. Även om vi har olika perspektiv är vi alla glada över att vi har fått saker bättre belysta här . Jag tror faktiskt – jag tittar på , men du får väl hänga mig efteråt – att alla kan vara överens om vad berättade, nämligen att det behövs mer forskning, bättre underlag och tydligare krav på sammanställning av resultat. Det är naturligtvis inte tillfredsställande om det är svårt att få material via SCB och kommunerna så att vi inte fullt ut ser effekterna av de reformer som genomförs. Det är viktigt för att vi ska fatta bra och sanktionerade beslut även framöver. Jag vågar påstå att alla ledamöter i utskottet tycker att det behövs bättre forskning och sammanställning på området. Rätt vad det är kan vi från en polariserad fråga också vara överens om saker. Det är så det ska vara i riksdag. Tack alla för att ni har kommit hit! Vi ses på barrikaderna. 4 Per , Inspektionen för socialförsäkringen Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – En uppfölj- offentliga utfrågning om forsknings- och Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och seminarium om en nordisk samekonvention eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroen- devård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En uppföljning Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för mervärdeskatt offentliga utfrågning om framtida Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH NÄRINGSUT- Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? seminarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av beslut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och arbetsmark-