rfr · H10WRFR11 · 2014-01-01 00:00:00 — hänvisade till stöd för sin talan till RÅ 2003 ref. 58 och menade att förhållandet att en utländsk sökande är mest meriterad och i övrigt mest lämpad för en anställning i sig inte är en tillräcklig grund för skattelättnader. underströk att möjligheten till skattelättnader fanns för att främja forskning av internationellt snitt vid lärosätena och att bidra till att ny kunskap kom svensk ekonomi till del. Den enda svenska sökande till tjänsten som befanns tillräckligt kompetent hade tackat nej. Förvaltningsrätten ansåg inte att Y.S. var berättigad till skattelättnader enligt 11 kap. 22 § första stycket 2 IL. Det ansågs inte tillräckligt att tjänsten varit utlyst på universitets webbplats. Annonsplattformen måste enligt rätten vara bredare än så för att nå presumtiva sökande – rikstäckande dagspress var ett minimikrav. Kravet på rekryteringssvårigheter var därför inte uppfyllt. Att bevilja skattelättnader enligt 3 punkten samma paragraf var heller inte möjligt då inte kunde likställas med ett företag. och överklagade domen till kammarrätten. Där anfördes att Y.S. tjänst inte bara hade utlysts på webbplatsen utan också på Arbetsförmedlingens platsbank och på . Den senare sidan var världens största annonsplats för vetenskapligt arbete. I urvalsprocessen hade de sökande värderats av externa sakkunniga, som hade rangordnat dem. Till överklagandet bifogade bl.a. en artikel som visade att Y.S. för perioden –2014 erhållit ett projektanslag på från Vetenskaps- 331Kammarrätten i , mål nr 4530-11, beslut och , mål nr 7937-11, beslut . 332Förvaltningsrätten i , mål nr 6085-11, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV Detta borgade för hans kompetens. Verket ifrågasatte inte uppgifterna om utlysningen av tjänsten, men saknade information om de andra sökande, deras meriter och varför de valts bort. Man betonade återigen att arbetet främst tycktes ha administrativ karaktär. Kammarrätten ansåg dock att Y.S. efter vad som framkommit i kraft av sin kompetens och sina meriter var kvalificerad för skattelättnader enligt punkt 2 ovannämnda paragraf. Kammarrätten fann till skillnad från förvaltningsrätten inte att utannonsering i dagspressen var ett minimikrav och att bl.a. det faktum att en svensk sökande erbjudits tjänsten men tackat nej visade att det förelegat betydande svårigheter att tillsätta den. var därför berättigad till skattelättnader såsom forskare. 1.60 Teknisk industriell expert samt innehavare av nyckelposition hos samt avsikten med vistelsen i avslog M.H:s ansökan om skattelättnader då varken 11 kap. 22 § första stycket 1 IL eller 11 kap. 22 § första stycket 3 IL ansågs vara uppfyllda. överklagade beslutet och yrkade på att hon uppfyllde förutsättningarna enligt båda punkterna ovan. Hon menade att hennes tjänst innebar att överföra sin industriella och tekniska kunskap samt expertis från , och till och de nordiska länderna. Hon skulle upprätta ett teknologiskt i och vara med och utforma strategier för företagets produkter i samt . Alla inom koncernen erhåller en ranking mellan 0 och 20 som beror på hur viktig person i fråga anses vara för koncernen. M.H:s rankning var 20, vilket var högre än den svenska vd:ns. bestred överklagandet och anförde utöver det som hade anfört i sitt beslut att bolaget inte hade redogjort för de andra sökande till tjänsten, deras kompetenser samt det faktum att M.H. rapporterade till en regionchef och inte till någon inom det svenska bolaget. Det senare argumentet indikerade, enligt , att hon inte kunde anses ha en nyckelposition i det svenska bolaget. I samband med den muntliga förhandlingen framförde också argumentet huruvida M.H. hade för avsikt att stanna i , eftersom tjänsten var ett tillsvidareavtal. svarade att hennes tjänst var en övergångstjänst. Arbetsuppgifterna innebar att etablera ett tekniskt kompetenscenter i . Detta faktum bekräftades av företagets HR-ansvarige som motiverade tillsvidareanställningen med att önskade ha kvar henne i koncernen efter arbetets avslutande. Förvaltningsrätten ansåg att man inte kunde ifrågasätta att M.H. inte hade för avsikt att stanna i längre än , trots tillsvidareanställningen. Rätten ansåg vidare att hon passade väl in i beskrivningen i förarbetena om 333 Kammarrätten i , mål nr 4890-12, dom meddelad . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 vem som kan anses vara en expert samt att hon hade specialistkunskaper med sådan inriktning och på sådan kompetensnivå att det hade förelegat betydande svårigheter att rekrytera inom landet. bedömdes av förvaltningsrätten ha specialistkunskaper inom kommunikationsteknologi, topprankning inom koncernen samt en mångsidig roll inom företaget. Förvaltningsrätten menade sålunda att hon innehade en nyckelposition inom företaget som innebar att hon hade rätt till skattelättnader enligt 22 kap. 11 § första stycket 3 IL.334 valde att överklaga förvaltningsrättens dom och anförde i första hand att M.H. inte uppfyllde de formella förutsättningarna för att beviljas skattelättnader. Verket ifrågasatte hur länge hon hade för avsikt att stanna i då hennes anställningsavtal var ett tillsvidareavtal. I yrkandet argumenterade : Ett anställningsavtal mellan två parter måste ha ett mycket högt bevisvärde när det gäller vad som har avtalats och hur lång en anställning är avsedd att vara. I det ingivna avtalet framgår inte att anställningen är avsedd att vara enbart en begränsad tid och för ett begränsat uppdrag. menade att det faktum att avtalet var mellan det svenska bolaget och M.H. talade emot att tillsvidareavtalet hade tecknats för att behålla henne i koncernen. menade att det var företagets policy att ge alla anställda med uppdrag som varade längre än tillsvidareanställningar. I andra hand yrkade på att det inte hade framgått att M.H:s arbetsuppgifter hade varit av ett sådant slag att hon borde ha medgetts skattelättnader. Kammarrätten konstaterade att frågan om avsikten med vistelsen i var avsedd att vara högst inte tidigare hade belysts i praxis. Enligt kammarrätten har anställningsavtalet ett högt bevisvärde men är inte i sig avgörande för bedömningen. Avsikten med hennes vistelse bekräftades av företrädare för Huawei. Kammarrätten konstaterade vidare att uppehålls- och arbetstillståndet var tidsbegränsat till , att boendet tillhandahölls av bolaget samt att hon hade kvar sin bostad och sin familj i . Avsikten för ankomsten till var, enligt kammarrätten, att stanna i högst . Vad gäller huruvida M.H. i övrigt uppfyllde kraven för att beviljas skattelättnader gjorde kammarrätten ingen annan bedömning än förvaltningsrätten. överklagande avslogs således av kammarrätten.335 1.61 Fråga om tid för inlämnande av ansökan om skattelättnader för medarbetare hos avslog ansökan om skattelättnad med motiveringen att ansökan inte hade inkommit , dvs. efter det att arbetstagaren påbörjat arbetet i . Posten returnerade ansökningshandlingen till då adressaten uppgavs vara okänd. Företaget returnerade ansökan till samma 334Förvaltningsrätten i , mål nr 708-12, dom meddelad . 335Kammarrätten i , mål nr 4852-12, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV adress tillsammans med originalkuvertet som visade att ansökan hade skickats in . Försändelsen nådde nämnden , dvs. efter sista ansökningsdag som var . Företaget yrkade på att beslutet skulle undanröjas och att ansökan skulle prövas i sak då ansökan hade skickats in före sista ansökningsdag. Alternativt yrkade företaget att förvaltningsrätten skulle bevilja återställande av försutten tid och återförvisa ärendet till . Förvaltningsrätten avslog företagets överklagande med motiveringen att det är avsändaren som bär risken för att överföringen av ett meddelande försenas eller inte fungerar.336 Angående återställande av försutten tid avvisades yrkandet med motiveringen att en sådan prövning ska göras av kammarrätt. Kammarrätten meddelade inte prövningstillstånd och avvisade ansökan om återställande av försutten tid.337 1.62 För sent inkommen ansökan för medarbetare hos avslog AB:s ansökan om skattelättnader för D.S. med motiveringen att den hade inkommit . Företaget överklagade beslutet och menade att ansökan måste ha försvunnit i Postens hantering alternativt av misstag hamnat i fel akt hos nämnden och därmed aldrig blivit registrerad. En kopia av ansökan skickades in till nämnden, vilken avslogs. yrkade att den skulle anses inkommen i rätt tid då det inte var visat att den hade inkommit för sent till . Förvaltningsrätten avslog överklagandet då ansökan om skattelättnader ska inkomma till senast efter det att arbetstagaren påbörjat arbetet i . Rätten baserade sitt beslut på att avsändaren bär risken utifall överföringen av ett meddelande försenas eller inte fungerar.338 339 Kammarrätten meddelade inte prövningstillstånd i ärendet.340 1.63 För sent inkommen ansökan för medarbetare hos AB:s ansökan om skattelättnader för L.S. avslogs av med motiveringen att den hade inkommit . Företaget överklagade beslut och yrkade på att ansökan skulle prövas i nämnden. Förvaltningsrätten avslog överklagandet då den ansåg att hade haft fog för sitt beslut då företagets ansökan kom in till nämnden , dvs. 336Förvaltningsrätten i , mål nr 24977-11, dom meddelad . 337Kammarrätten i , mål nr 7120-12, beslut . 338Beslutet baserades på 10 § första stycket första meningen förvaltningslagen (1986:223). 339Förvaltningsrätten i , mål nr 8686-12, dom meddelad . 340Kammarrätten i , mål nr 7332-12, beslut . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 efter , vilket var det datum som L.S. påbörjade arbetet i Sverige.341 Kammarrätten meddelade inte prövningstillstånd.342 1.64 Meriter vid anställning vid avslog en ansökan om skattelättnader med motiveringen att C.B.C:s arbetsuppgifter och meriter inte ansågs uppfylla villkoren enligt 11 kap. § första stycket 2 IL. I sin överklagan anförde C.B.C. att det faktum att han för beslutet inte hade erhållit sin doktorsexamen inte påverkade hans expertis eller hans ansvar för tjänsten vid . för beslutet uppfyllde han alla kriterier för att försvara sin avhandling. Förvaltningsrätten konstaterar att det krävs mycket hög specialisering eller kompetensnivå för att kunna medges skattelättnad som forskare och att det ska föreligga betydande svårigheter att finna individer med samma inriktning eller kompetens i . Rätten skriver i domen att en postdoktoral tjänst inte vanligtvis kan anses omfatta så kvalificerade forskningsuppgifter som avses i IL. Vidare menade rätten att C.B.C. inte hade motiverat på vilket sätt hans arbete skiljer sig från andras motsvarande tjänster i detta avseende. Därtill konstaterade rätten att C.B.C. för ansökan inte hade avlagt doktorsexamen. Överklagandet avslogs då C.B.C. inte ansågs uppfylla förutsättningarna som forskare i 11 kap. 22 § IL:s mening.343 Kammarrätten meddelade inte prövningstillstånd i ärendet.344 1.65 Meriter vid anställning vid avslog M.B:s ansökan om skattelättnader då det inte gick att avgöra om villkoren var uppfyllda. hade inte inkommit med särskild komplettering till ansökan, vilket man hade ombetts att göra av . valde att överklaga beslut då man menade att M.B. skulle bli befordrad till docent och innehade en kompetens och erfarenhet som var betydligt mer omfattande än vad som var vanligt för en traditionell forskarassistent. argumenterade även att det snäva ämnesområdet innebar att rekryteringsmöjligheterna var begränsade. Förvaltningsrätten avslog överklagandet och menade i sin dom att det inte hade framkommit att M.B:s tjänst var av ett sådant kvalificerat slag att hon kunde anses vara forskare enligt IL. Det hade inte heller framkommit att M.B:s inriktning och tidigare forskningsresultat hade en tillräckligt hög specialisering. Avslutningsvis menade rätten att det hade funnits svenska sökande till tjänsten som hade uppfyllt kvalifikationskraven. Det är inte tillräckligt att 341Förvaltningsrätten i , mål nr 8681-12, dom meddelad . 342Kammarrätten i , mål nr 7265-12, beslut . 343Förvaltningsrätten i , mål nr 26175-12, dom meddelad . 344Kammarrätten i , mål nr 4330-13, beslut . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV en utländsk sökande anses vara mest meriterad och lämpad för en tjänst för att betydande svårigheter att rekrytera inom landet ska ha ansetts föreligga.345 1.66 Överklagan av beslut om skattelättnad grundad på ersättningsnivå B.H:s ansökan om skattelättnad grundad på ersättningsnivå avslogs i mitten av 2012 av . I ansökan om skattelättnad översteg lönen den fastställda beloppsgränsen endast då ingen hänsyn togs till skattelättnader. Nämnden anförde i sitt beslut att bruttoberäkningen av lönen ska göras med beaktande av skattelättnader. I annat fall skulle bruttoersättningen sjunka under den krävda nivån så snart skattelättnader har beviljats. Den sökandes lön uppgick till då hänsyn togs till skattelättnader. anförde i sitt yrkande att B.N. garanterades en nettolön som också inkluderade ersättning för ökade levnadskostnader. Bolaget utgick från den anställdes nettolöneavtal när bruttoberäkningen av lönen gjordes. Beräkningen baserades på en av metoder för att räkna fram bruttoersättning. Bruttoersättningen uppgick enligt den beräkningsmetodik till . Detta innebar, enligt bolaget, att de formella förutsättningarna för skattelättnader var uppfyllda. ansåg att överklagandet skulle avslås då nämnden enbart hade prövat om B.H. kunde medges skattelättnader utifrån den ersättning han hade fått från bolaget. Förvaltningsrätten noterade att bruttolönen hade beräknats genom s.k. uppgrossning och att bolaget hade bifogat olika beräkningar till ansökan om skattelättnader. och ifrågasatte inte dessa beräkningar. Frågan att ta ställning till rörde sålunda huruvida beräkningen av bruttolönen skulle göras med eller utan beaktande av skattelättnader. Rätten konstaterade att denna fråga inte uttryckligen hade berörts i förarbetena. Som skäl för avgörandet argumenterade rätten att arbetstagarens ersättningsnivå ska bedömas med utgångspunkt i det anställningsavtal som gäller för nämndens prövning. Den anställdes ersättning måste nödvändigtvis inte överstiga beloppsgränsen även efter att skattelättnader har beviljats bara för att lagstiftaren har angett att den avtalade ersättningen ska uppgå till minst två prisbasbelopp . En sådan tolkning skulle innebära att arbetstagarens avtalade bruttoersättning skulle uppgå till eller . Förvaltningsrätten anförde vidare att man av förarbetsuttalanden om de offentligfinansiella effekterna av den förenklade expertskatten kunde finna att lagstiftaren räknade med att medellönen för de tillkommande nyckelpersonerna antogs uppgå till . Vidare beräknades statens intäktsbortfall med anledning av beviljade skattelättnader genom att undanta av arbetstagarnas medellöner. Detta tolkade förvaltningsrätten som att det fanns stöd för att skattelättnader inte ska beaktas vid prövningen av 345 Förvaltningsrätten i , mål nr 26957-12, dom meddelad . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 Förvaltningsrätten biföll överklagandet och ansåg att B.H. hade rätt till skattelättnader enligt 11 kap. 22 och 23 §§ IL.346 Kammarrätten hänvisade till ordalydelsen i 11 kap. 22 § tredje stycket IL av vilken det får anses framgå att det är den avtalade bruttoersättningen , beräknad utan beaktande av skattelättnader, som ska överstiga två prisbasbelopp, för att villkoren för skattelättnader ska anses uppfyllda. Av den anledningen avslogs överklagande och B.H. ansågs berättigad till skattelättnader.347 1.67 Byte av löneutbetalare utan nytt beslut om skattelättnader för anställd först på och senare på skattelättnader som gällde ersättning för arbete som utförts på och betalats ut av . beslutade att höja C.N-R:s inkomst av tjänst med och att påföra skattetillägg. Han hade nämligen, enligt verkets kontrolluppgifter, erhållit i lön och förmåner från . Beslutet om skattelättnader från gällde dock enbart ersättningen från och lönen från det andra bolaget togs därför upp till beskattning enligt kontrolluppgift. fann vidare att C.N-R. lämnat en sådan oriktig uppgift i samband med sin deklaration att det förelåg grund för att påföra skattetillägg av inkomstskatten på . överklagade beslut till förvaltningsrätten och yrkade på att bli beskattad i enlighet med sin deklaration och beslut samt på att slippa skattetillägg. Han anförde att hade genomgått en intern omstrukturering 2008. I samband med denna hade hans anställning formellt flyttats till . Han hade dock samma arbetsuppgifter som . I sina uppgifter till hade han justerat sin inkomst av tjänst enligt beslut. Han anförde vidare att det måste anses oproportionerligt att ta ut ett skattetillägg . Förvaltningsrätten ansåg att det framgick av handlingarna i målet att Catellakoncernen genomfört en omstrukturering som medförde att en del av C.N- R:s lön med skattelättnader betalades ut av en annan juridisk person än den som omfattades av beslut. I normalfallet, ansåg rätten, måste den enskilda, för att säkerställa sin rätt till skattelättnader när anställningen flyttas från en juridisk person till en annan, ansöka om skattelättnader på nytt, detta för att nämnden skulle kunna avgöra om de förutsättningar som låg till grund för beslutet var applicerbara också hos den nya arbetsgivaren. 346Förvaltningsrätten i , mål nr 15846-12, dom meddelad . 347Kammarrätten i , mål nr 2016-13, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV Handlingar i målet, bl.a. ett intyg skrivet av C.N-R:s dåvarande chef, intygade dock att hans arbetsuppgifter inte hade ändrats. Därför ansåg rätten att borde kunna frångå presumtionen att lönen vid arbetsgivarbyte inte längre omfattades av skattelättnader, om det saknades skäl att ifrågasätta att förutsättningarna för skattelättnader fortfarande var uppfyllda. Det kunde knappast ha varit lagstiftarens avsikt att skattelättnader skulle försvinna enbart på grund av formella brister i förhållande till ordalydelsen i beslut. överklagade domen till kammarrätten och yrkade på fastställande av det egna beslutet. Verket ansåg att det rådde ett absolut hinder mot att tillämpa bestämmelserna i 11 kap. 22 och 23 §§ IL när utbetalningen av tjänsteinkomst kom från en annan juridisk person än den som beslutet avsåg, så länge denna inte enbart var förmedlare av utbetalningen. bestred bifall och anförde till stöd för sin talan att hade ansett honom berättigad till skattelättnader utifrån de uppgifter han inkommit med. Uppgifterna efter omstruktureringen hade varit exakt desamma. Han fann att genom sitt uttalande ovan gjort en egen prövning av förutsättningarna för skattelättnad. Om kammarrätten dock skulle anse att förutsättningar för skattelättnader inte förelåg, fanns ingen anledning att påföra skattetillägg. Kammarrätten hänvisade till förarbetena och konstaterade att det inte fanns något som hindrade att en arbetstagare hade fler än ett uppdrag så länge ansökan lämnats in för bägge arbetena. Vidare framgick det där att det ankom på arbetstagaren eller arbetsgivaren att förete ett beslut om skattelättnad för (prop. 2000/01: s. 31–33). Mot bakgrund av detta ansåg kammarrätten att vid arbetsgivarbyte fanns ett formellt krav på att göra en ny ansökan och ett nytt beslut från rätt till skattelättnader skulle föreligga. hade inte gjort detta, varför de formella kraven för skattelättnader inte ansågs vara uppfyllda. Det faktum att hans arbetsuppgifter hade varit oförändrade efter arbetsgivarbytet föranledde inte att kravet på ny ansökan kunde efterges. Kammarrätten biföll överklagandet och fastställde omprövningsbeslut.349 348Förvaltningsrätten i , mål nr 9658-12, dom meddelad . 349Kammarrätten i , mål nr 4885-13, dom meddelad . Antal forskare som har beviljats skattelättnader vid KI – 2013 ANTAL FORSKARE SOM HAR BEVILJATS SKATTELÄTTNADER VID KI UNDER PERIODEN 2001–2013 Källa: Information från KI. Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – En uppfölj- offentliga utfrågning om forsknings- och Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och seminarium om en nordisk samekonvention eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroen- devård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En uppföljning Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för mervärdeskatt offentliga utfrågning om framtida Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH NÄRINGSUT- Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? seminarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av beslut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och arbetsmark- Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter