rir · H2B58 · 2014-04-08 00:00:00 — På kort sikt anser Försvarsmakten att osäkerheten 333I samband med granskningen angav Försvarsmakten en lista med 17 felkällor. 334Instruktionen beträffande behovssättning av krigsförbandsspecifikationer är att behoven ska svara mot tillgångarna specifikationen avser. 335Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser, 2013 (RiR 2013:22). 336Intervju vid Försvarsmakten . 337Intervju vid Försvarsmakten . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA i tillgångsredovisingen är acceptabel, i förhållande till de resurser som skulle krävas för att eliminera osäkerheterna. Försvarsmakten räknar med att kunna skapa en säker tillgångsredovisning med hjälp av relevant funktionalitet i PRIO, planerad till 2015.338 5.5.2Möjliga konsekvenser av bristande behovs- och tillgångsredovisning Osäkerheterna inom Försvarsmaktens behovs- och tillgångsredovisning gör att arbeten som baseras på tillgänglig redovisning av behov, materielfördelning och tillgångar är förknippade med osäkerheter. Det handlar till exempel om avvägningsprocessen, arbetet med krigsförbandsvärderingar och krigsförbandsspecifikationer. Försvarsmakten har påpekat att osäkerheterna i tillgångsredovisningen inte är så stora eller väsentliga att de ger några operativa konsekvenser.339 5.6Brister i uppföljningen och redovisningen till regeringen Regeringen är beroende av underlag från Försvarsmakten för att kunna utforma styrningen på rätt sätt, liksom för att kunna redovisa till . Därför är det viktigt Försvarsmaktens arbete med uppföljning och redovisning är välfungerande. 5.6.1Mer fokus på planering än uppföljning I intervjuer inom ramen för granskningen framträder en bild av att Försvarsmaktens uppföljningsarbete har brister. Uppföljningsarbetet anges läggas åt sidan när det kommer större regeringsuppdrag, och Försvarsmakten lägger mycket resurser på att planera nytt istället för att först följa upp årets verksamhet och planering.340 framhöll 2008 att det råder obalans mellan planering och uppföljning i Försvarsmakten, och att det saknas en sammanhållen planerings- och uppföljningsprocess.341 Även årliga revisorer har påtalat detta . Betydligt mer tid och energi läggs ner på att planera än på att följa upp; det är för lite uppföljning och analys.342 338Försvarsmaktens faktagranskning av rapportutkast, . 339Intervju vid Försvarsmakten . 340Intervjuer vid Försvarsmakten , , , , , . 341Försvarsmaktens interna styrning och kontroll, ESV 2008:19. 342Uppgifter från årliga revision samt intervju vid Försvarsmakten . FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 kan dock konstatera att förbanden skickar månadsrapporter, kvartalsrapporter, delårsrapporter och slutrapport till Högkvarteret. Uppföljningen rör både ekonomi och verksamhet. Chefen för produktionsledningen menar att de redovisar både förbands- och materieluppdrag samt hur de utvecklats mot uppsatta produktionsmål och ekonomi.343 5.6.2 Brister i uppföljningen av Försvarsmaktens operativa förmåga. Försvarsmakten ska redovisa den samlade operativa förmågan till regeringen.344 Till grund för redovisningen ligger Försvarsmaktens insatsorganisationsvärdering. konstaterar att insatsorganisationsutvärderingen har utvecklats i förhållande till Utvärderingen är den första som genomförs i samma struktur som förmågeutveckling. Det betyder att Försvarsmakten följer upp den operativa förmågan mot uppgifterna i instruktionen på strategisk nivå, mot generella operativa ramvillkor (GORV) på operativ nivå, mot operativa ramvillkor (ORV) på taktisk nivå och mot utkast till krigsförbandmålsättningar och/eller krigsförbandsspecifikationer på förbandsnivå.345 noterar dock att det råder oklarhet i vilken utsträckning krigsförbandsmålsättningar har utgjort bedömningsgrund vid krigsförbandsvärderingen. Den övergripande problematiken ser med insatsorganisationsvärderingen är att den i hög utsträckning vilar på subjektiva bedömningar och att spårbarheten mot bakomliggande fakta delvis brister. Det finns begränsade resurser och möjligheter att genomföra övningar och spel för att utvärdera förmågan. Men anser att spårbarheten mot genomförda övningar eller spel kan utvecklas i utvärderingsunderlagen. Genomgående för utvärderingarna på operativ, taktisk och förbandsnivå är också att den som ansvarar för verksamheten är den som utvärderar den. Därmed kan det uppstå intressekonflikt. I granskning av förmågan till uthålliga insatser framkom också att Försvarsmakten inte värderade förmågan mot alla de mål och krav som och regeringen angett för insatsverksamheten.346 noterar dock att Försvarsmakten i värderingen även har inkluderat de krav på insatsverksamheten som gäller . 343Intervju vid Försvarsmakten . 344Regleringsbrev för budgetår 2014 avseende Försvarsmakten, Fö2013/110/MFI, , mål och 345Direktiv för Insatsorganisationsvärdering (IOV) 2013 (HKV 02 310:56908) . 346Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser, 2013 (RiR 2013:22). GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 5.6.3Brister i uppföljningen och kostnadsuppskattningen av krigsförband och insatser Enligt Försvarsmaktens ekonomistyrningsmodell ska det finnas produktkalkyler kopplade till alla krigsförbandsspecifikationer (KFS).347 I intervjuer vid Försvarsmaktens ledningsstab har det poängterats att det behövs en produktkalkylmodell och att produktkalkyler är helt avgörande som internt styrmedel. Det påpekas att produktionsplaneringen inte är en produktbaserad modell.348 kan också konstatera att produktkalkyler saknas . Redovisningen och resursberäkningarna av förbandskostnader bygger på schabloner, vilket gör det osäkert vad olika saker kostar. årliga revision och Försvarsmaktens internrevision har återkommande pekat på detta, och ifrågasatt om man kan lita på dessa.349 I en tidigare granskning konstaterade brister i uppföljningen och redovisningen av internationella insatser, eftersom regeringen inte satt upp mål för vad internationella insatser ska bidra till.350 tidigare granskningar har också visat att den ekonomiska uppföljningen och styrningen av NBG08 och NBG11 var svag. I samband med NBG08 redovisade förbanden kostnaderna på olika sätt, eftersom Högkvarteret inte specificerat hur förbandsenheterna skulle redovisa ekonomiska uppgifter. Försvarsmakten kunde inte följa upp NBG11 med större skärpa, på grund av brister i systemet för verksamhetsstöd och tillämpningen av detta (PRIO). 5.6.4 Brister i underlag och information till regeringen konstaterar att de underlag som Försvarsmakten lämnar till regeringen och Försvarsdepartementet ibland är bristfälliga. Företrädare för Försvarsdepartementet vill inte kommentera kvaliteten i underlagen, såsom årsredovisning och remissvar, från Försvarsmakten. De påpekar dock att behovet av ytterligare remisser och dialoger är ett tecken på att Försvarsmakten gett otydliga svar. Om underlagen från myndigheten är otillräckligt får man ställa fler frågor. Försvarsdepartementet att vissa saker är komplexa och att Försvarsmakten ofta ska svara på kort tid.351 347Försvarsmaktens Ekonomimodell, samt målsättningsarbete – Förband, Försvarsmakten (2011), s. 42. 348Intervju vid Försvarsmakten . 349Intervju med Försvarsmaktens internrevision samt uppgifter från årliga revision . 350Svenska bidrag till internationella insatser, 2011 (RiR 2011:14). 351Intervju med företrädare för Försvarsdepartementet och . FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 I de så kallade tanke-PM som lämnades informellt från Försvarsdepartementet till utvalda personer på Försvarsmakten, som en del av beredningen av regeringsbeslut 7, förekommer kritik gentemot Försvarsmaktens underlag. I ett tanke-PM om Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov och kostnadsutveckling ifrågasätts Försvarsmaktens analys och bedömning. Underlaget från Försvarsmakten kritiseras för att vara bristfälligt och beräkningarna av det långsiktiga materielbehovet för att bygga på orealistiska förväntningar.352 I ett annat tanke-PM om möjliga vägar till minskade personalkostnader för Försvarsmakten kritiseras också Försvarsmaktens underlag. Här framförs bland annat att Försvarsmaktens underlag saknar redogörelse över i vilken mån behovet av personal baseras på faktiskt behov.353 konstaterar som nämnts också att Försvarsmaktens underlag ibland har brister. Exempelvis är myndighetens analyser i vissa fall svåra att bedöma, eftersom de är bristfälligt beskrivna. Ett exempel på viktigt underlag som uppfattar som otillräckligt är Försvarsmaktens svar på ovan nämnda RB7 (Försvarsmaktens kompletterande underlag om långsiktig ekonomisk balans). Försvarsmaktens underlag till regeringen är i huvudsak en metodbeskrivning och resultatredovisning och innehåller inte mycket analys. Bland annat presenteras ingen djupare analys av vilka materiella och personella behov som följer av den operativa analysen, och någon sammanfattande beskrivning av den operativa analysen går inte att finna. Vidare hävdar i underlaget att omsättningen av flera materielsystem har reducerats eller utgått, men vilka konkreta åtgärder som har vidtagits framgår inte. Läsaren erbjuds därmed begränsad möjlighet att själv bilda sig en uppfattning kring slutsatserna i underlaget. gör bedömningen att det har gjorts en analys i samband med svaret till regeringen. Enligt bedömning framgår dock inte den analysen med önskvärd tydlighet i svaret på RB7. En förklaring till att analysen inte framgår tydligt kan vara att den är behäftad med väldigt hög grad av sekretess. Detaljerna i analysen bör då spridas till en liten krets. Det finns även exempel på bra underlag. Exempelvis den särskilda redovisningen inför JAS-anskaffningen.354 Där beskrivs inte bara metod och resultatet, utan även valda delar av den bakomliggande operativa analysen. Därmed förbättras förutsättningarna för läsaren att själv bilda sig en uppfattning av rimligheten i slutsatser och resultat. 352Arbetshandling (Tanke-PM) Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov och kostnadsutveckling. 353Eftersom dessa tanke-PM inte är formella dokument visar de inte på Försvarsdepartementets ställning i dessa frågor, men dess innehåll ger en bild av resonemang som förts inom departementet. 354Försvarsmaktens Budgetunderlag , hemlig bilaga. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA årliga revision har påtalat brister i Försvarsmaktens redovisning av sin verksamhet, i många fall återkommande problem.355 5.6.5Möjliga förklaringar till bristande uppföljning och redovisning Det pågår stora förändringar inom Försvarsmakten, med ett helt nytt system för styrning och uppföljning. Arbetet med uppföljning försvåras av brister i produktionsledningssystemet PRIO. Problem med PRIO har konstaterats av både tidigare utredningar och inom intervjuer på Högkvarteret. Många inom Försvarsmakten uppges också sakna kunskap om PRIO. Trots stort utbildningsbehov finns ingen bra utbildning om detta.356 I intervjuer på ledningsstaben betonas att implementeringen av PRIO bör påskyndas och prioriteras. beskrivs vara en förebild som kommit långt med införandet av ett system motsvarande PRIO och har därmed fått bra ekonomisk uppföljning och kontroll av verksamheten.357 ÖB anser att Försvarsmakten har behov av att utveckla ekonomisystem och prognoser, men också att PRIO inte kommer att prioriteras eftersom måste komma ikapp först.358 I föregående avsnitt framgår att det finns brister i Försvarsmaktens behovs- och tillgångsredovisning. Även Försvarsmaktens internrevision och årliga revision påpekar kvalitetsbrister i systemet och den information som tas fram. Det har bland annat varit problem med redovisningen av personalkostnader.359 har noterat att Försvarsmakten i vissa fall får på sig att besvara uppdrag från regeringen, och detta kan i vissa fall förklara kvalitetsbrister i underlagen. Brister i Försvarsmaktens redovisningar till regeringen måste därför bedömas i relation till givna resurser, tidsförhållanden och övrig verksamhet. En förutsättning för bra uppföljning är att det finns fungerande mål och uppföljningsmått. En återkommande synpunkt i intervjuer är att det finns problem med vad som ska värderas mot. Det framförs att det är sällsynt med mätbara mål och krav i VU.360 355Uppgifter från årliga revision . 356Intervjuer vid Försvarsmakten , , , . Försvarets förutsättningar – en om erfarenheter från av försvarsreformer. (2011:2) s. 234. 357Intervju vid Försvarsmakten . 359Intervju med Försvarsmaktens internrevision samt uppgifter från årliga revision . 360Verksamhetsuppdrag (VU) samt intervjuer vid Försvarsmakten , . FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 En förklaring till brister i den ekonomiska uppföljningen är att ekonomistyrningen har vissa svagheter. Flera av tidigare granskningar av försvaret har på olika sätt illustrerat brister i den ekonomiska styrningen.361 Försvarsmaktens internrevision, liksom flera utredningar på försvarsområdet, visar på bristande koppling mellan ekonomi och verksamhet inom Försvarsmakten.362 5.6.6Möjliga konsekvenser av bristande uppföljning och redovisning till regeringen En konsekvens av att Försvarsmaktens uppföljning och redovisning till regeringen i vissa delar är bristfällig är att både Försvarsmakten och regeringen får svag grund att stå på i sin styrning av verksamheten. Regeringens möjligheter att ge tillfredsställande redovisning till försvåras också. En risk med för lite verksamhetsuppföljning är att det kan finnas mycket planerad verksamhet som inte genomförs, eftersom krav på uppföljning ökar sannolikheten för att planerad verksamhet också genomförs. Försvarsmaktens generaldirektör har exemplifierat med direktiv om jämställdhetsplan – att det var först när man började följa upp detta som direktiven också genomfördes.363 Med svag eller ingen ekonomistyrning och redovisning knuten till krigsförbanden blir det oklart vad det kostar att sätta upp ett förband med specifika beredskapskrav och vad det kostar att utnyttja förbanden i olika typer av insatser. Ytterligare en konsekvens av bristande uppföljning och redovisning är att det blir svårare att avgöra huruvida Försvarsmakten behöver mer resurser eller inte. Detta kan också få som konsekvens att regeringens förtroende för Försvarsmakten minskar. Det faktum att regeringen och Försvarsmakten inte tycks ha samsyn kring ambitionsnivån i huvuduppgiften eller om det råder balans mellan uppgift och resurs, kan vara en konsekvens av att Försvarsmakten inte har lyckats redovisa den bakomliggande analysen tillräckligt bra. 361Se t.ex. Försvarsmaktens personalförsörjning – med fokus på officersförsörjningen, 2009 (RiR 2009:11). Den nordiska stridsgruppen 2008 – en del av EU:s snabbinsatsförmåga, 2010 (RiR 2010:20). Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011, 2012 (RiR 2012:11). Svenska bidrag till internationella insatser, 2011 (RiR 2011:14). 362Styrningen av försvaret: Betänkande av , (SOU 2005:92) s. 133. Försvarets förutsättningar – en om erfarenheter från av försvarsreformer (2011:2). och regeringens styrning av försvaret, Statskontoret 2005 (Statskontoret 2005:7), s. 10. Försvarsmaktens interna styrning och kontroll (ESV 2008:19), samt intervju med Försvarsmaktens internrevision . 363Intervju vid Försvarsmakten . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 5.7Sammanfattande iakttagelser om Försvarsmaktens styrning och genomförande av verksamheten 5.7.1Utmaningar i Försvarsmaktens planering Försvarsmaktens inriktning av verksamheten har förändrats från att inledningsvis, efter det försvarspolitiska inriktningsbeslutet, fokuseras mot internationella insatser, till ett ökat fokus på förmågan till väpnad strid mot en kvalificerad motståndare. Förskjutningen kom efter regeringens anvisningar för försvarsplanering 2011. Försvarsmakten ska prioritera iståndsättandet av hela förband. För att följa principen om operativ balans mellan de olika stridskrafterna över tiden har Försvarsmakten prioriterat färdigställandet av vissa utvalda krigsförband, medan övriga krigsförband iståndsätts (utifrån en utarbetad prioritetsordning) i den takt ekonomin medger. Försvarsmaktsplaneringen har kännetecknats av stort förändringstryk och svåra prioriteringar har varit nödvändiga i avvägningsprocessen. 5.7.2Försvarsmaktens interna styrning och planering är omfattande och komplex Försvarsmakten har sammantaget många – och eventuellt onödigt många – interna styr- och planeringsdokument på olika nivåer. Flera av dokumenten är dessutom omfattande. Högkvarteret omorganiserades , bland annat har ansvarsfördelningen mellan insatsledningen och produktionsledningen förändrats. Ett av syftena med omorganiseringen är att komma till rätta med samordningsproblem. Styrningen av förbanden framstår som omfattande och delvis splittrad. Enligt uppgifter från förbandschefer får förbanden uppdrag från olika håll inom Högkvarteret. Ledningen, inom framför allt marinen och flygvapnet, pendlar mellan produktionschefen (vid produktion) och insatschefen (vid insats). Detta kan leda till oklarheter om vem som egentligen styr. Förbandschefer som intervjuat uppfattar en obalans mellan uppgift och resurser till förbanden. Förbandscheferna måste därmed göra egna avvägningar. Det finns vissa tidsmässiga faktorer som riskerar att försvåra planeringen inom Försvarsmakten. Det finns dock möjlighet att frångå den ordinarie planeringen, exempelvis för att hantera akuta brister som behöver omhändertas. Brister som inte behöver omhändertas inarbetas istället i den ordinarie planeringen och tas om hand först nästkommande år. FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 Möjliga förklaringar till Försvarsmaktens omfattande styrning och planering är storleken och komplexiteten på myndigheten, och att Försvarsmakten av tradition är en skrivande och planerande organisation. Omfattande och komplex styrning och planering kan innebära en risk för ineffektivitet. Det finns risk för onödigt dubbelarbete och planeringsprocesser som inte för verksamheten framåt. 5.7.3Bristande spårbarhet och transparens i Försvarsmaktens uttolkning av uppgiften Styrprocessen inom Försvarsmakten är under utveckling. Bland annat försöker Försvarsmakten bygga upp ett produktperspektiv. Införandet av generella operativa ramvillkor och operativa ramvillkor i FMSI har medfört förbättrad spårbarhet. Men eftersom det saknas krigsförbandsmålsättningar finns ingen tydlig bild av vad krigsförbanden konkret ska ha för förmåga för att Försvarsmakten ska nå upp till övergripande förmågekrav. Det går därmed inte heller att analysera skillnaden mellan vad förbanden rimligtvis kan göra och vad de bör kunna göra. Försvarsmakten har inte lyckats synliggöra nedbrytningen av övergripande uppgifter och kopplingen till utformningen av förband. Bristande spårbarhet gör det svårt att bedöma huruvida Försvarsmakten väljer att prioritera verksamheten på bästa sätt utifrån övergripande förmågekrav och rådande förutsättningar. Detta kan vara ett problem ur transparenshänseende och kan skapa misstroende från regeringens sida. 5.7.4Brister i behovs- och tillgångsredovisningen har konstaterat att det finns svagheter i Försvarsmaktens behovs- och tillgångsredovisning av materiel. En förklaring till att det finns brister är att Försvarsmakten inte har kunnat prioritera detta. Tekniska problem och fel vid inmatning kan också förklara brister. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 5.7.5Brister i uppföljningen och redovisningen till regeringen Uppföljning framstår inte som högt prioriterat inom Försvarsmakten. Det läggs betydligt mer tid och energi på att planera ny verksamhet än på att följa upp genomförd verksamhet. Försvarsmaktens värdering av förmåga präglas av alltför hög grad av subjektivitet. Den ekonomiska uppföljningen av krigsförband är osäker eftersom det saknas produktkalkyler kopplade till respektive krigsförband, och nuvarande redovisning och resursberäkningar av förbandskostnader bygger på schabloner och uppskattningar. De underlag som Försvarsmakten lämnar till regeringen är ibland bristfälliga och otydliga. Det kan i vissa fall delvis förklaras av omfattande och svåra förfrågningar från regeringen, som kräver snabba svar. Uppföljningen försvåras av brister i produktionsledningssystemet PRIO. Brister i utformningen av mål och uppföljningsmått försvårar också uppföljningen. En konsekvens av bristande uppföljning och redovisning är att Försvarsmaktens och regeringens styrning av verksamheten försvåras och att redovisningen till försämras. En konsekvens av svag ekonomisk uppföljning är att det är osäkert vad saker kostar och det blir svårare att avgöra huruvida Försvarsmakten behöver mer resurser eller inte. FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA är beroende av information och underlag från regeringen, som i sin tur är beroende av information och underlag från Försvarsmakten. I budgetpropositionen redovisar regeringen resultat till . Regeringen redovisar aktiviteter som Försvarsmakten genomfört, samt ofta vad dessa lett till och gett för resultat. Regeringen gör också genomgående bedömningar av hur Försvarsmakten når sina mål och utvecklas. I redovisningen lyfter regeringen fram problem i verksamheten. lyfts förklaringar och vilka konsekvenser problemen får. På vissa områden redovisas inga problem (till exempel insatser) och på andra områden redovisas många problem (till exempel stridskrafternas utveckling).364 Eftersom området präglas av sekretess kan inte all information återges i budgetpropositionen. Utöver redovisningen i budgetpropositionen sker muntlig redovisning till . Försvarsministern eller statssekreteraren har möten med . har sammanlagt 14 sådana möten skett. Vid dessa har försvarsministern eller statssekreteraren bland annat informerat utskottet om internationella insatser (Operation och ISAF) samt om Försvarsmaktens operativa förmåga och Även Försvarsmakten lämnar muntlig redovisning till . blev Försvarsmaktens ÖB endast kallad i specifika frågor, men bjuds ÖB in till för en allmän information . Även vid propositioner inför internationella insatser som utskottsbehandlas bjuds ÖB in till utskottet.366Nedan beskrivs några områden där redovisningen till i vissa delar varit bristfällig, enligt . 365Svar till från Försvarsdepartementet, . 366Intervju vid Försvarsmakten . FÖRSVARET – EN UTMANING FÖR STATEN. GRANSKNINGAR INOM FÖRSVARSOMRÅDET 2010–2014 6.1Otydliga mål och krav påverkar redovisningen har framhållit att de generellt hållna målen för försvarsområdet är begränsat användbara för insyn och möjlighet att påverka utvecklingen, samt att de är svåra att följa upp.367 har också i denna granskning konstaterat att regeringen inte har konkretiserat mål och krav tillräckligt i sin styrning av Försvarsmakten (se kapitel 4). Oklarheterna i uttolkningen av Försvarsmaktens uppgifter påverkar även tydligheten i redovisningen till . Det handlar om oklarheter kring både vad som ska uppnås och när det ska uppnås. Generellt menar alltså att det, med utgångspunkt i den oklarhet som råder i uttolkningen av Försvarsmaktens uppgift, råder en motsvarande oklarhet i tolkningen av regeringen redovisning av förmågan. Som konstateras i kapitel 4 skapas otydlighet genom regeringens styrning att utvecklingen mot ett mer tillgängligt försvar bara kan ske i den takt ekonomin tillåter och att förbanden inte bedömdes vara fullt operativa 2014, främst beroende på bristande personuppfyllnad. I praktiken tycks denna styrning ha fått till konsekvens att det är oklart när Försvarsmakten ska ha en viss förmåga Ett generellt problem som noterar i denna granskning, liksom i granskningen om Försvarsmaktens omställning, är att resultatredovisningen till i allmänhet sker mot det gångna årets resultat. Bedömningen görs ofta mot liggande plan utan att denna närmare definieras. Därmed lämnas ingen redovisning av hur resultatet förhåller sig till de långsiktiga målen. 6.2Redovisningen av Försvarsmaktens förmåga