urf · H1A5URF1 · 2014-01-22 00:00:00 — Ledamoten ska lämna in en kortfattad skriftlig redovisning för en resa enligt första stycket till . Redovisningen ska lämnas efter det att resan avslutades. 7 § ska fastställa ett belopp per valperiod för en riksdagsledamots enskilda utrikes tjänsteresor. Medel som inte har använts till sådana tjänsteresor ska föras över till . FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2013/14:URF1 8 § En ledamot får själv besluta om utrikes resor på grund av en extraordinär händelse eller någon annan orsak som inte har kunnat förutses enligt 3 §. 9 § Det finns bestämmelser om utrikes tjänsteresa på uppdrag av partigrupp i i lagen (2015:xxxx) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . Resa med ett eget fordon 10 § Kostnader för tjänsteresor enligt 1 §, resor från och till en annan bostad än bostaden på hemorten enligt 2 § och resor på grund av extraordinära händelser eller någon annan orsak som inte har kunnat förutses enligt 3 § med egen bil, förmånsbil eller motorcykel ska ersättas med de belopp som bestämmer. 11 § Ledamoten ska efter avslutad tjänsteresa enligt 1 §, resa från och till en annan bostad än bostaden på hemorten enligt 2 § och resa på grund av en extraordinär händelse eller någon annan orsak som inte har kunnat förutses enligt 3 § lämna en reseräkning till , dock senast efter det att resan eller förrättningen avslutades. 12 § En ledamot ska ha tillgång till parkeringsplatser. 1 § En ledamot har rätt till traktamente enligt 2–6 §§ om förutsättningarna för avdrag för ökade levnadskostnader är uppfyllda enligt 12 kap. 6 och 6 a §§ inkomstskattelagen (1999:1229). 2 § ska betala dagtraktamente vid flerdygnsförrättning på en annan ort i än för varje hel dag som tagits i anspråk för förrättningen. Dagtraktamentet ska svara mot en etthundratjugondel av prisbasbeloppet avrundat till närmaste tiotal kronor. Har förrättningen påbörjats eller senare avresedagen eller avslutats eller tidigare hemresedagen ska förvaltningen betala halvt dagtraktamente. Har ledamoten fått en fri måltid under en tjänsteresa ska minska dagtraktamentet med ett av förvaltningen fastställt belopp, om inte måltiden obligatoriskt ingår i priset för transporten på allmänna transportmedel. 2013/14:URF1 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 3 § ska betala ersättning vid flerdygnsförrättning i (stockholmstraktamente) för varje hel och halv dag som har tagits i anspråk för förrättningen. Stockholmstraktamentet ska svara mot hälften av maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) avrundat till närmaste tiotal kronor. Stockholmstraktamente ska inte betalas ut för dag som berättigar till dagtraktamente enligt 2 §, till utlandstraktamente enligt 6 § eller till förrättningstillägg enligt 7 §. Stockholmstraktamentet ska inte reduceras om ledamoten har fått fria måltider under förrättningen. 4 § ska betala ersättning för logikostnad i (nattraktamente). Nattraktamentet ska svara mot den logikostnad som ledamoten kan visa att han eller hon har haft. Nattraktamentet får dock inte överstiga ett högsta belopp som förvaltningen ska bestämma. Vid särskild tjänsteförrättning i mer än 50 kilometer från ledamotens bostad på hemorten ska dock ersättning betalas för den faktiska logikostnad som förrättningen för med sig. Någon ersättning för logi ska dock inte betalas 1.om tillhandahåller logi utan kostnad för ledamoten enligt 6 kap. 1 §, eller 2.om vid en särskild tjänsteförrättning som äger rum inom från tillhandahåller logi utan kostnad för ledamoten eller om ersättning för logi betalas för annan bostad belägen inom denna 50-kilometersgräns. Oavsett vad som föreskrivs i första och andra styckena ska betala ersättning för faktisk logikostnad vid konferens med utskott, delegation, kommitté eller liknande inom samt vid konferens med partigrupp i . 5 § Kan ledamoten inte visa vilka utgifter han eller hon har haft för logi ska betala ersättning för hel natt med hälften av maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229). Förvaltningen ska inte betala någon sådan ersättning när resenären har tillbringat på tåg, fartyg eller flygplan och inte heller då fritt logi tillhandahållits av en myndighet, ett trafikföretag eller motsvarande. 6 § Vid en flerdygnsförrättning utomlands ska betala ersättning för ökade levnadskostnader enligt de villkor och med de belopp som gäller för arbetstagare hos förvaltningen. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2013/14:URF1 7 § Vid en endagsförrättning utomlands som varar ska betala ersättning för ökade levnadskostnader enligt de villkor och med de belopp som gäller för arbetstagare hos . Ersättning för logikostnad i vissa fall 8 § Om en ledamot eller en ersättare, som inte har kunnat få bostad i bostadsbestånd, har högre logikostnader än det högsta belopp som kan betalas enligt 4 § första stycket, får , om det finns särskilda skäl, betala en högre ersättning. Ersättning för logikostnad vid ledighet 9 § Om en ledighet har pågått i , ska i betala ersättning för logikostnad bara om det finns särskilda skäl. Ersättning för bostad på folkbokföringsorten i vissa fall 10 § Om det finns synnerliga skäl, får , efter ansökan av en ledamot, betala ersättning för kostnad som är förenad med bostaden på folkbokföringsorten men där nattraktamente inte betalas för denna eller någon annan egen bostad. Ersättningen får inte överstiga det högsta belopp som kan betalas enligt 4 § första stycket. 1 § Till ledamöter som har rätt till nattraktamente enligt 5 kap. 1 § ska utan kostnad för ledamoten tillhandahålla en övernattningsbostad. Med övernattningsbostad avses en övernattningslägenhet, ett övernattningsrum i bostadsbestånd eller ett motsvarande boende. Rätten att disponera en övernattningsbostad enligt första stycket är personlig och får inte överlåtas av ledamoten. 2 § ska besluta om vilka övernattningsbostäder ur bostadsbestånd som enligt 1 § ska ställas till respektive partigrupps förfogande. Bostäderna ska fördelas i proportion till antalet mandat utanför . Gruppkansliet ska svara för fördelningen av bostäderna till ledamöterna i 2013/14:URF1 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Utflyttning från en övernattningsbostad i bostadsbestånd 3 § En ledamot som avgår från riksdagsuppdraget efter att ha kandiderat i ett riksdagsval ska lämna sin övernattningsbostad senast efter valdagen. En ledamot som avgår från riksdagsuppdraget under en löpande valperiod ska lämna sin övernattningsbostad senast efter den dag ledamoten avgick. En ledamot som inte kandiderar i kommande riksdagsval ska lämna sin övernattningsbostad valåret. Ledamoten får dock behålla bostaden även efter valåret så länge det är nödvändigt för att fullgöra riksdagsuppdraget. 4 § Till ersättare som har rätt till nattraktamente enligt 5 kap. 1 § ska utan kostnad för ersättaren tillhandahålla ett ersättarrum. Rätten att disponera ett ersättarrum är personlig och får inte överlåtas av ersättaren. 5 § En ersättare ska lämna övernattningsbostaden när den ordinarie ledamoten kommer tillbaka från sin ledighet. Ersättning för en egen övernattningsbostad 6 § får bevilja en ledamot som på hemorten för sin privata användning har en annan bostad som är inrättad för permanent boende ersättning för egen övernattningsbostad inom från . Ersättning får beviljas med ett högsta belopp som förvaltningen ska bestämma. Arbetsrum, vidareutbildning och teknisk och elektronisk utrustning 1 § ska tillhandahålla en ledamot ett arbetsrum i förvaltningens lokaler. Rätten att disponera ett arbetsrum är personlig och får inte överlåtas av ledamoten. 2 § ska besluta om vilka rum som ställs till respektive partigrupps förfogande. Gruppkansliet ska svara för fördelningen av rummen till ledamöterna i partigruppen. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2013/14:URF1 3 § En ledamot som avgår från riksdagsuppdraget efter att ha kandiderat i ett riksdagsval ska lämna sitt arbetsrum senast efter valdagen. En ledamot som avgår från riksdagsuppdraget under löpande valperiod ska lämna sitt arbetsrum senast efter den dag ledamoten avgick. En ledamot som inte kandiderar i kommande riksdagsval ska lämna sitt arbetsrum valåret. Ledamoten får dock behålla rummet även efter valåret så länge det är nödvändigt för att fullgöra riksdagsuppdraget. 4 § ska tillhandahålla en ersättare ett ersättarrum för arbete. Rätten att disponera ett ersättarrum är personlig och får inte överlåtas av ersättaren. 5 § En ersättare ska lämna arbetsrummet när den ordinarie ledamoten kommer tillbaka från sin ledighet. 6 § får erbjuda ledamöterna en introduktion till uppdraget som ledamot av . Introduktionen ska vara inriktad på arbetsformerna i . får erbjuda ledamöterna språkutbildning och ledarskapsutveckling. får även erbjuda ledamöterna stöd för annan vidareutbildning inom ramen för uppdraget som ledamot av . 7 § Det finns regler om stöd till språkutbildning för riksdagsledamöterna i lagen (2015:xxxx) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . Teknisk och elektronisk utrustning 8 § ska tillhandahålla ledamöter sådan teknisk och elektronisk utrustning som behövs för att utföra uppdraget som ledamot i . 9 § En ledamot som är ledig får behålla den tekniska och elektroniska utrustningen. Om det finns särskilda skäl, får utrustningen dock krävas tillbaka under ledigheten. 2013/14:URF1 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 10 § får besluta om ersättning för de kostnader som en ledamot har för att han eller hon inom riksdagsuppdraget använder någon annan teknisk och elektronisk utrustning än utrustning som tillhandahålls av . 1 § En ledamot ska ha tillgång till tillfällig barnverksamhet för de barn till ledamoten som är . Även barn till en ledamots partner och barn som är familjehemsplacerade hos ledamoten får delta i barnverksamheten. 2 § Barnverksamheten är avgiftsfri. 1 § En ledamot som tillgodoräknas pensionsrätt enligt bestämmelserna i detta kapitel har rätt till ålderspension. 2 § Pensionsrätt ska tillgodoräknas en ledamot för som han eller hon har fått något sådant arvode som avses i 4 § första stycket eller sjukpension enligt denna lag. Pensionsrätt för tid ska dock tillgodoräknas enligt vad som anges i 5–7 §§. 3 § Pensionsrätten för en månad ska utgöra av den del av underlaget enligt 4 § som inte överstiger 0,625 inkomstbasbelopp och av den del av underlaget som överstiger 0,625 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. 4 § Underlaget för pensionsrätten ska utgöras av 1.talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2.ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3.tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, och 4.arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Vid en beräkning av underlaget ska till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag som gjorts enligt 3 kap. 5 och 6 §§. Om en ledamot under en månad har fått sjukpension, och då inte har haft rätt till arvode enligt första stycket, ska underlaget för pensionsrätten i stället FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2013/14:URF1 utgöras av det arvode som ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med förändringen av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år pensionsrätten avser. 5 § Pensionsrätt för tid ska utgöra 1.för tid som talman , multiplicerat med det antal dagar som talmansuppdraget har fullgjorts, delat med 30,4 2.för tid som ledamot , multiplicerat med det antal dagar som ledamotsuppdraget har fullgjorts, delat med 30,4, och 3.2,av tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ som har utbetalats –2009 och arvode enligt 1 § 3 nämnda lag i dess lydelse före för uppdrag i revisorer –. 6 § Med tid som ledamot enligt 5 § 2 ska tid med sjukpension jämställas, men tid med sjukpension som grundas på talmansarvode ska jämställas med tid som talman. Med tid som ledamot enligt 5 § 2 ska också jämställas tid som ledamot av före . 7 § Pensionsrätt enligt 5 och 6 §§ ska inte tillgodoräknas, om ledamoten har rätt till egenpension enligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter eller motsvarande äldre lagstiftning. Pensionsrätt enligt 5 och 6 §§ ska inte heller tillgodoräknas för tid som tillgodoräknas ledamoten som pensionsgrundande enligt artikel 28 i beslut nr 684/2005/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. 8 § Ålderspension ska utgöra summan av de pensionsrätter som tillgodoräknas multiplicerat med 1,19. Varje pensionsrätt ska därvid räknas om med förändringen av inkomstindex mellan det år pensionsrätten avser och det år ålderspensionen börjar betalas ut. Pensionsrätt enligt 5–7 §§ ska vid omräkningen anses avse . Om balansindex har fastställts ålderspensionen börjar betalas ut, ska beräkningen i stället göras med hänsyn till detta index. Om pensionsrätt tillgodoräknas för fler än 360 månader, ska ålderspensionen grundas endast på pensionsrätterna . Pensionsrätt som tillgodoräknas enligt 5–7 §§ ska därvid anses avse det antal månader som motsvarar antalet tjänstgöringsdagar enligt 5 § 1 och 2 delat med 30,4. 2013/14:URF1 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 9 § Om ålderspensionen börjar tas ut före den månad då ledamoten fyller ska pensionen minskas för som återstår till den månad då han eller hon fyller . Om uppehåll görs i utbetalningen före den månad då ledamoten fyller , ska ålderspensionen, när den åter betalas ut, minskas för som den har tagits ut och som vid den fortsatta utbetalningen återstår till den månad då ledamoten fyller . Till den del ålderspensionen grundas på pensionsrätt för tid efter det tidigare uttaget ska minskningen inte avse det antal månader som ålderspensionen tidigare tagits ut. 10 § Ålderspensionen ska räknas om med hänsyn till förändringen av inkomstindex och det år som pensionsutbetalningen avser dividerat med talet 1,016. då balansindex fastställts ska beräkningen i stället göras med hänsyn till detta index. 11 § En ledamot som vid sin avgång, dock senast vid utgången av /14, har fyllt och fullgjort minst sex i har rätt till ett tilläggsbelopp till ålderspensionen enligt vad som anges i denna paragraf och i 12 §. Tilläggsbeloppet ska utgöra skillnaden mellan jämförelsebeloppet enligt 13–17 §§ eller 18 § och ålderspensionen . Om ålderspensionen har tagits ut före den månad då ledamoten fyller , ska det bortses från den minskning som detta leder till. I antalet fullgjorda i enligt första stycket ska inräknas tid som ledamot av före . I antalet fullgjorda i ska också inräknas tid då en ledamot har varit statsråd, om statsrådstiden har påbörjats och inte gett rätt till statsrådspension. 12 § ska inte betala tilläggsbelopp för tid före den månad då ledamoten fyller . Tilläggsbelopp ska inte heller betalas till en ledamot som har rätt till egenpension enligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter eller motsvarande äldre lagstiftning. 13 § Jämförelsebeloppet ska beräknas som antalet fullgjorda , högst tolv, i , senast vid utgången av /14, delat med talet tolv och multiplicerat med 1.11,av den del av underlaget enligt 14 § som inte överstiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp, av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 förhöjda prisbasbelopp, och FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2013/14:URF1 av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 förhöjda prisbasbelopp. 14 § Underlaget för beräkningen av jämförelsebeloppet enligt 13 § ska utgöras av medeltalet av de arvoden enligt 15 § som en ledamot har haft under fem kalenderår närmast före avgångsåret. Arvodena ska därvid räknas om till nivån för det sista kalenderåret före avgångsåret med hjälp av prisbasbeloppet. Kan en ledamot inte tillgodoräknas arvoden för fem kalenderår enligt första stycket, ska underlaget enligt 13 § utgöras av medeltalet av beloppen för de hela kalenderår som kan tillgodoräknas. Kan endast ett helt kalenderår tillgodoräknas, ska underlaget utgöras av arvodet för . Kan inte helt kalenderår tillgodoräknas, ska underlaget utgöras av det genomsnittliga arvodet för de hela kalendermånader som kan tillgodoräknas multiplicerat med tolv. 15 § Arvode som avses i 14 § är 1.talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2.ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3.tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, och 4.arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 5.arvode enligt 2 kap. 2 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , och 6.arvode till statsråd, om statsrådstid inräknas enligt 16 §. 16 § I antalet fullgjorda i ska inräknas tid som ledamot av före . I antalet fullgjorda i ska också inräknas tid då en ledamot har varit statsråd, om statsrådstiden har påbörjats och inte har gett rätt till statsrådspension. 17 § Jämförelsebeloppet ska anknytas till prisbasbeloppet för året före avgångsåret och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet. 18 § Vid beräkning av tilläggsbelopp för den som har varit talman ska jämförelsebeloppet, om det blir högre än beloppet enligt 13–17 §§, utgöras av det belopp som han eller hon skulle ha fått i talmanspension från och med den månad då han eller hon fyller enligt de bestämmelser om talmanspension som gällde vid utgången av . 2013/14:URF1 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 19 § Ålderspension ska betalas tidigast från och med den månad då ledamoten fyller och längst till och med den månad då ledamoten avlider. Ålderspension ska inte betalas med talmansarvode eller ledamotsarvode. Ålderspension ska inte heller betalas med arvode eller övergångsersättning enligt beslut nr 684/2005/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. Ålderspension understigande 0,025 inkomstbasbelopp ska inte betalas ut. 20 § Den som vill ha ålderspension ska ansöka om det hos . Ålderspension ska tidigast betalas från och med den månad då ansökan kommer in till förvaltningen. 1 § En ledamot har rätt till sjukpension för tid då han eller hon får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. För rätt till sjukpension enligt första stycket krävs det att arbetsförmågan på grund av sjukdom eller någon annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan har blivit helt eller i det närmaste helt nedsatt och att arbetsförmågan oavbrutet är nedsatt i sådan omfattning till dess att han eller hon får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning. 2 § ska betala sjukpension längst till och med månaden före den månad då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. 3 § Underlaget för sjukpensionen ska utgöras av de arvoden som avses i 9 kap. 4 § första stycket för den månad då arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt nedsatt, multiplicerat med tolv, men underlaget endast ska utgöras av arvode som avses i 9 kap. 4 § första stycket 1 och 2. 4 § Sjukpension ska utgöra FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2013/14:URF1 av den del av underlaget enligt 3 § som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, och 3.37,av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. 5 § Sjukpension ska på ett underlag enligt 3 § upp till 7,5 prisbasbelopp minskas med sådan ersättning enligt socialförsäkringsbalken på grund av arbetsskada som avser samma inkomstbortfall som sjukpensionen. 6 § Sjukpensionen ska anknytas till prisbasbeloppet då arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt nedsatt och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet. 7 § Den som vill ha sjukpension ska ansöka om det hos . Sjukpension ska inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. 8 § Den som får sjukpension är skyldig att senast inom en månad från beslut anmäla till att sjukersättningen eller aktivitetsersättningen upphör eller att hel sådan förmån minskas till partiell förmån. 9 § Har sjukpension felaktigt betalats ut på grund av att anmälningsskyldigheten inte fullgjorts, ska pensionstagaren betala tillbaka det felaktigt utbetalda beloppet. På det återkrävda beloppet ska ränta tas ut efter den räntesats som anges i räntelagen (1975:635) från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats. Återkravet och kravet på ränta får efterges helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. 1 § ska betala efterlevandepension efter den som vid sin död 1.var ledamot av , 2.fick sjukpension enligt denna lag, eller 2013/14:URF1 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 3. fick ålderspension enligt denna lag som överstiger 1,5 inkomstbasbelopp. Med den som avses i första stycket 3 ska jämställas den som har fyllt och hade haft rätt till ålderspension som överstiger 1,5 inkomstbasbelopp om pensionen hade börjat tas ut. 2 § ska betala efterlevandepension till en efterlevande maka eller make som stadigvarande sammanbodde med ledamoten, när ledamoten avled. Med efterlevande maka eller make jämställs en ogift person som stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot, när ledamoten avled. Detta gäller dock bara om personen har varit gift med eller har eller har haft barn med den ledamot som avlidit eller, när dödsfallet inträffade, väntade barn med ledamoten. ska betala efterlevandepension också till efterlevande barn. 3 § ska betala efterlevandepension till maka eller make från och med månaden efter dödsfallet och därefter enligt vad som föreskrivs i 4 § första stycket. 4 § Utöver efterlevandepension enligt 3 § ska sådan pension betalas till maka eller make från och med det sjunde året efter den månad då dödsfallet ägde rum, om den ledamot som har avlidit var född eller tidigare, och hade fullgjort minst sex i . Detta gäller dock bara om äktenskapet har ingåtts eller samboförhållandet har inletts och senast den dag då ledamoten fyllde . Efterlevandepension enligt denna paragraf ska längst betalas till dess den efterlevande makan eller maken ingår äktenskap. I antalet fullgjorda i ska inräknas tid som ledamot av Eu- ropaparlamentet före . 5 § Efterlevandepension till barn ska längst betalas till och med den månad då barnet fyller . 6 § Efterlevandepension ska längst betalas till och med den månad då den som har rätt till pensionen avlider. Efterlevandepension efter den som vid sin död var ledamot av 7 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 1 ska betalas till maka eller make under tid som avses i 3 § med FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2013/14:URF1 1.ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp och av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp och av denna del av underlaget samt 3.22,av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp och av denna del av underlaget . 8 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 1 ska betalas till barn under tid som avses i 5 § med av underlaget enligt 10 § till den del det inte överstiger 7,5 inkomstbasbelopp, av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och 3.12,av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. 9 § Om det inte finns någon efterlevande make ska belopp enligt 7 § tillfalla de barn som har rätt till efterlevandepension enligt 8 §. Belopp som är gemensamt för flera barn ska delas lika mellan dem. 10 § Underlaget för efterlevandepensionen ska utgöras av arvode som avses i 9 kap. 4 § första stycket och som utbetalades vid dödsfallet. Efterlevandepension efter den som vid sin död fick sjukpension eller ålderspension enligt bestämmelser i denna lag 11 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 2 och 3 till maka eller make ska betalas under tid som avses i 3 § av den sjukpension eller ålderspension som utbetalades vid dödsfallet. 12 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 2 och 3 till barn ska betalas under tid som avses i 5 § av den sjukpension eller ålderspension som utbetalades vid dödsfallet. 13 § Om det inte finns någon efterlevande make, ska belopp enligt 11 § tillfalla de barn som har rätt till efterlevandepension enligt 12 §. Belopp som är gemensamt för flera barn ska delas lika mellan dem. Efterlevandepension till maka eller make i vissa fall 14 § ska betala efterlevandepension till maka eller make under tid som anges i 4 § första stycket med belopp som följer av 7– 10 §§ eller 11–13 §§, men belopp ska enligt 7–10 §§ multipliceras med anta-