eunbil · H20N30B7DB · 2014-12-09 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Icke lagstiftande verksamhet FISKE 3. Förslag till rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Dokumentbeteckning Ej inkommit. Rättslig grund Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska Unionens Funktionssätt. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Förslaget till förordning avser fastställande av TAC för de kommersiellt sett viktigaste bestånden i : piggvar och skarpsill. De enda medlemsstater som berörs är och . Fiskemöjligheter i och därmed förbundna villkor har fastställts enligt detta förfarande . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den reformerade gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Förslag till rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för , i vissa andra vatten än EU-vatten Dokumentbeteckning KOM(2014) 670 Rättslig grund Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska Unionens Funktionssätt. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Begränsningar av fångst och fiskeansträngning fastställs genom olika förordningar för , för , för djuphavsarter () och för . Vid jordbruks- och fiskerådet beslutas som regel TAC- och kvoter för bestånden i . Eftersom många kvoter delas med länder som inte är medlemmar i föregås beslutet av ett omfattande förhandlingsarbete med olika tredjeländer, bl.a. , , och . Dessa förhandlingar omfattar bl.a. kvoter för gemensamt förvaltade bestånd som torsk, sej, kolja, vitling, rödspotta, sill, makrill och blåvitling. Unionen har också fiskemöjligheter genom partnerskapsavtal och olika regionala organisationer. Resultaten från dessa förhandlingar förs också in i kommissionens förslag till förordning för fiskemöjligheterna i som beslutas om vid rådsmötet . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den reformerade gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om maximalt hållbart uttag, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen så långt det är möjligt följs. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Förslag till rådsslutsatser om finansiella fel i jordbruksbudgeten -antagande av rådsslutsatser Dokumentbeteckning Ej inkommit. Rättslig grund Överenskommelse om rådsslutsatser nås vanligen genom enhällighet. Bakgrund Utbetalningar från Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling granskas av . Det är vid dessa granskningar som felprocenten för respektive jordbruksfond fastställs. fastställer att en acceptabel nivå av fel är en felprocent på per fond. Många medlemsstater har för hög felprocent i handläggningen av vissa åtgärder som finansieras av den Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Felen inom Europeiska garantifonden för jordbruket ofta är lägre. Flera medlemsstater har dock påpekat att införandet av den nya gemensamma jordbrukspolitiken riskerar att leda till fler fel inom Europeiska garantifonden för jordbruket, mycket på grund av införandet av nya åtgärder såsom förgröningen av direktstödet. Ordförandeskapet har tagit fram förslag till rådsslutsatser för att sammanfatta diskussionerna om felen i jordbruksbudgeten. Något reviderat förslag till rådsslutsatser inför rådet har ännu inte presenterats Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ser allvarligt på de höga felen inom jordbruksutgifterna och anser generellt att det är viktigt att felen hålls på en låg nivå. Regeringen konstaterar att det är ett systemfel när 19 medlemsstater inte klarar av att hålla sig under toleransnivån på . Detta kan inte lösas med fler kontroller. Regeringen välkomnar därför förenkling av själva regelverket. Regeringen anser även att toleransen på fel för alla stödsystem kan ifrågasättas. Regeringen anser även att det är viktigt med en pragmatisk ansats från kommissionens sida i genomförandet av den nya politiken eftersom det har varit väldigt ont om tid för föreberedelser för genomförandet. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU Förslag till rådsslutsatser om att stärka EU:s politik för unga jordbrukare -Antagande av rådsslutsatser Dokumentbeteckning Ej inkommit. Rättslig grund Överenskommelse om rådsslutsatser nås vanligen genom enhällighet. Bakgrund Ordförandeskapet har bjudit in medlemsstaterna för att diskutera möjliga åtgärder för att förbättra situationen för unga jordbrukare i EU i syfte att underlätta en föryngring av jordbrukssektorn. Ordförandeskapet föreslog åtgärder som rörde tillgång till krediter genom förmånliga lån, tillgång till jordbruksmark genom undantag från statstödsreglerna samt utbyte av erfarenheter genom ett slags Erasmusprogram för unga lantbrukare. Ordförandeskapet har tagit fram förslag till rådsslutsatser om behovet av åtgärder som stärker EU:s politik för unga jordbrukare. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att effekten av de redan befintliga åtgärderna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör utvärderas innan nya åtgärder införs. Regeringen anser att skrivningar som öppnar upp för undantag från statsstödsreglerna bör undvikas. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. (ev.) Framtiden för mjölksektorn Utbyte av synpunkter. Bakgrund Det finns flera tänkbara punkter som medlemsstaterna kan tänkas vilja ta upp på rådet med anledning av det ekonomiskt kritiska läget i mjölksektorn. Flera medlemsstater förväntas vilja ta upp behov av ytterligare krisåtgärder med anledning av det ryska importstoppet. Det är tänkbart att några medlemsstater kommer att efterfråga nya former för utbudsbegränsning för att ersätta mjölkkvoterna som enligt beslut att avskaffas . Förslag till svensk ståndpunkt Mjölkproduktionen är viktig för och den svenska landsbygden. Den sysselsätter direkt och indirekt ett stort antal personer. Regeringen vill stärka mjölkböndernas konkurrenskraft så att svenska mjölkbönder kan ta del av den växande globala marknaden. Regeringen anser därför att det är nödvändigt att den utbudsbegränsning som mjölkkvoten inneburit nu upphör för att kunna utveckla konkurrenskraften för mjölkbönder. Regeringen anser att åtgärder för att undanröja handelshinder och möjliggöra ökad export är strategiskt viktiga. och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. (ev.) Utkast till rådsbeslut avseende statsstöd i Republiken i form av skattebefrielse för motorbränsle som används inom jordbruket Dokumentbeteckning Ej inkommit. Rättslig grund Artikel 108.2, tredje stycket i funktionsfördraget. På begäran av en medlemsstat kan rådet enhälligt besluta att avvika från bestämmelserna om statsstöd om det föreligger exceptionella omständigheter. Bakgrund har lämnat en begäran till rådet om att bevilja statsstöd i form av skattebefrielse för motorbränsle som används inom jordbruket. Skattebefrielsen är ett befintligt stöd som ville behålla. Anledningen var bl.a. den finansiella krisen och dess olika konsekvenser, det ryska importstoppet och svår torka. Frågan fanns upptagen på dagordningen för rådsmötet för diskussion. Vid rådsmötet drogs begäran tillbaka med motiveringen att skulle fortsätta diskussionerna med kommissionen för att försöka hitta en lösning, vilket bl.a. uppmanat till. har efter diskussioner med kommissionen har reviderat sin begäran till att innebära att den skattebefrielse som tillämpar upphör /15. Uppgörelsen läggs fram som ett förslag till rådsbeslut som innebär att får undantag från statsstödsreglerna för skattebefrielsen gällande perioden – . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är generellt sett negativt till att rådet utnyttjas för att godkänna statliga stöd som inte kan godkännas av kommissionen inom ramen för det ordinära systemet för statsstödsprövning. För att det ska anses vara exceptionella omständigheter bör krävas att det är fråga om en extraordinär situation som inte var förutsebar, inte är permanent och som inte kan åtgärdas genom existerande bestämmelser. Mot bakgrund av att det nuvarande förslaget är mycket begränsat jämfört med den ursprungliga begäran, samt det faktum att följt uppmaningen från och andra medlemsstater att i samråd med kommissionen försöka hitta en annan lösning än den ursprungliga, anser regeringen att bör ställa sig bakom förslaget. Ställningstagandet innebär inte någon avvikelse från regeringens generella ståndpunkt om den aktuella processen. Regeringen har också under frågans behandling tydliggjort denna inställning för kommissionen och övriga medlemsstater. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till och rådets förordning som ändrar förordning (EU) nr 1370/2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter. Dokumentbeteckning KOM(2014)0013 Bakgrund Frågan hör ihop med punkt 11 på rådets dagordning och handlar om kommissionens förslag om sammanslagning av EU:s stöd för utdelning av skolmjölk respektive skolfrukt och grönsaker. Ordförandeskapet förväntas lämna en lägesrapport om förhandlingarna som är låsta då medlemsstaterna och kommissionen gör olika tolkningar av vilken rättslig grund som ska gälla för fastställande av stödpriser. Kommissionen föreslår att ordinarie beslutsförfarande ska gälla medan rådet gör bedömningen att beslut ska fattas i enlighet med artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vilket innebär att rådet ensamt fattar beslut. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer övriga medlemsstater angående den rättsliga grunden och tar i övrigt not om lägesrapporten. och Frågan har varit uppe för samråd med och information i MJU (presentation) och (lägesrapport) 2014. Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1308/2013 och förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller stödordningen för utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk i skolor. Dokumentbeteckning KOM(2014)0014 Rättslig grund Den rättsliga grunden är artiklarna 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Ordinarie beslutsförfarande, rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet. Bakgrund Se dagordningspunkt 9. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen tar not om lägesrapporten. och Frågan har varit uppe för samråd med och information i MJU (presentation) och (lägesrapport) 2014. Förslag till och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, med ändring av och rådets förordning XXX/XXX [förordningen om offentlig kontroll] och upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 -(ev.) Partiell allmän inriktning Dokumentbeteckning Ej inkommit. Rättslig grund Artikel 42 första stycket och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget. Beslut fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och rådet beslutar med kvalificerad majoritet. Bakgrund Kommissionen presenterade ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion innehållande ett förslag till ny förordning och en ny handlingsplan. Marknaden för ekologiska produkter inom EU har vuxit så kraftigt att varken den interna försörjningen eller lagstiftningen på området har hunnit med. Syftet med den föreslagna förordningen är bl.a. att underlätta för jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Förordningen ska även bidra till enklare regler, minskad administrativ börda, rättvisa konkurrensvillkor för jordbrukare och stärkt konsumentförtroende för ekologiska produkter. Det italienska ordförandeskapet har som målsättning att anta en partiell allmän riktlinje (artikel 1-19 och relevanta delar i bilagan till förordningen) vid ministerrådet . kommer att ta ställning till lagstiftningspaketet . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer kommissionens strävan efter effektiva och enklare regler, minskad administrativ börda och rättvisa konkurrensvillkor för jordbrukare. Regeringen anser dock att kommissionens förenklings-arbete ska ske på ett balanserat sätt som inte missgynnar eller försvårar produktionen för jordbrukarna. Om alltför många undantag tas bort finns det en risk att bristen på råvara kan bidra till att vissa ekologiska jordbruk blir tvungna att lägga ned sin verksamhet. Regeringen vill därför verka för att behålla undantagen som finns i de gällande EU-reglerna för ekologisk produktion. Regeringen välkomnar att rådet försöker enas om att behålla de undantag som finns och som regeringen bedömer vara nödvändiga för en fortsatt utveckling av den ekologiska sektorn. Regeringen verkar särskilt för följande: Möjligheten att använda konventionellt utsäde Möjligheten att använda ekologisk och icke-ekologisk odling på samma företag att köpa in icke ekologiska avelsdjur Möjligheten till avhorning Utan dessa undantag finns det en risk att lantbrukarna lämnar det ekologiska jordbruket, bland annat p.g.a. brist på råvara. Regeringen kommer även att verka för att importreglerna inte ska missgynna eller försvåra handeln med tredje land. och Frågan har varit föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet och . En särskild överläggning i frågan hölls i MJU . (ev.) Förslag till och rådets förordning om djurhälsa Rättslig grund Fördraget om europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 168.4, 43.2 och 114.1. Regler för vilka dessa artiklar utgör rättslig grund antas av rådet och enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. I rådet krävs kvalificerad majoritet för beslut. Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning om djurhälsa, som syftar till att göra lagstiftningen enklare, modernare och mer sammanhållen än nuvarande EU-lagstiftning på området. Förordningen har formen av en ”ramlag”, och kommer att ersätta ett 60-tal rättsakter antagna av rådet och i vissa fall rådet och . Nyheter i förhållande till nuvarande lagstiftning är att sjukdomsövervakningen stärks och djurhållarnas ansvar för djurhälsan klargörs. Förordningen lägger fast övergripande principer för att minska djursjukdomar och bevara EU:s ekonomiska konkurrenskraft. Djursjukdomar ska listas och kategoriseras för att underlätta prioriteringar och se till att EU:s resurser används på bästa sätt. Detaljerade bestämmelser om åtgärder mot olika kategorier av sjukdomar kommer att framgå av delegerade akter och genomförandeakter som ska antas av kommissionen. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp. Under det italienska ordförandeskapet har fokus legat på att hitta kompromisslösningar som kan accepteras av medlemsstaterna och av . De viktigaste utestående frågorna gäller kriterier för listning och kategorisering av djursjukdomar. Den tekniska behandlingen kommer att fortsätta under letternas ordförandeskap. har fattat beslut om sin ståndpunkt i den första behandlingen. Vid rådsmötet förväntas enbart en lägesrapport från ordförandeskapet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är i stora drag positiv till förslaget och bedömer att förordningen har förutsättningar att leda till ytterligare förbättringar av djurhälsan inom EU, särskilt genom att betona vikten av förebyggande åtgärder och djurhållarnas ansvar för att förhindra smittspridning. Vilka sjukdomar som listas och hur dessa kategoriseras är av avgörande betydelse för möjligheten att förhindra smittspridning vid import av djur och djurprodukter till EU och vid handel mellan EU-länder. Listning och kategorisering ska baseras på kriterier som finns i djurhälsoförordningen och beslutas i form av genomförandeakter. I förhandlingarna kring förordningen verkar regeringen för att kriterierna ska vara tydliga och medge åtgärder mot sådana smittor som det är angeläget att hålla utanför gränser. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . Frågan var föremål för särskild överläggning i MJU . Förslag till och rådets förordning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare Rättslig grund Fördraget om europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43. Regler för vilka artikel 43 utgör rättslig grund antas av rådet och enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. I rådet krävs kvalificerad majoritet för beslut. Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning om skyddsåtgärder mot växtskadegörare. Förslaget innebär en mer proaktiv och riskbaserad lagstiftning med fokus dels på förebyggande åtgärder för att förhindra spridning, dels på snabba åtgärder vid utbrott. Förslaget innebär också tydligare och mer detaljerade krav än gällande direktiv i syfte att förbättra förutsättningarna för mer effektiv och enhetlig tillämpning. Detaljerade bestämmelser kommer att framgå av delegerade akter och genomförandeakter som ska antas av kommissionen. Kommissionens syfte med förslaget är att stärka skyddet av EU:s territorium mot växtskadegörare vars introduktion kan få omfattande ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenser. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp. Under det italienska ordförandeskapet har fokus legat på att hitta kompromisslösningar som kan accepteras av medlemsstaterna. De viktigaste utestående frågorna gäller importregleringen, systemet med krav på växtpass vid förflyttning av växter för vidare odling på den inre marknaden, krav på registrering av aktörer samt om växter som växtskadegörare ska omfattas av förordningen eller inte. Den tekniska behandlingen kommer att fortsätta under letternas ordförandeskap. har fattat beslut om sin ståndpunkt i den första behandlingen. Vid rådsmötet förväntas enbart en lägesrapport från ordförandeskapet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen bedömer att förslaget kommer att innebära ett bättre skydd avseende nya och allvarliga växtskadegörare och stödjer det därför i stort. Särskilt positivt är förslagets fokus på förebyggande och riskbaserade åtgärder och de föreslagna möjligheterna att snabbt kunna anpassa regelverket till nya situationer. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . Frågan var föremål för särskild överläggning i MJU . Förslag till förordning om offentlig kontroll för att säkerställa till tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen, bestämmelser om djurs hälsa och välbefinnande, växters sundhet, växtförökningsmaterial och växtskyddsmedel Rättslig grund Fördraget om europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 168.4, 43.2 och 114.1. Regler för vilka dessa artiklar utgör rättslig grund antas av rådet och enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. I rådet krävs kvalificerad majoritet för beslut. Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning om offentlig kontroll. Kommissionens förslag ersätter dagens kontrollförordning och utvidgar tillämpningsområdet till att förutom livsmedel, foder, djurhälsa och djurskydd även omfatta skyddsåtgärder mot växtskadegörare, växtförökningsmaterial och växtskyddsmedel. Förslaget reglerar hur den offentliga kontrollen ska bedrivas inom dessa områden. Syftet med förslaget är att effektivisera den offentliga kontrollen som berör djur-, livsmedels- och växtområdena samt att samla reglerna om offentlig kontroll inom dessa områden i en förordning. Förslaget reglerar även hur den offentliga kontrollen ska finansieras. De grundläggande principerna föreslås fortsatt vara desamma (riskbaserade, regelbundna, oaviserade kontroller). Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp. Under det italienska ordförandeskapet har fokus bl.a. legat på att diskutera finansieringen av den offentliga kontrollen och hur den framtida kontrollen vid bl.a. slakterier ska organiseras. Det finns fortfarande en del utestående frågor att lösa inom dessa områden såsom obligatoriska kontrollavgifter och den officiella veterinärens roll. Den tekniska behandlingen kommer att fortsätta under letternas ordförandeskap. Vid rådsmötet förväntas enbart en lägesrapport från ordförandeskapet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ställer sig i stora drag positivt till förslaget om offentlig kontroll och ser fördelar på nästan alla områden med att förordningens tillämpningsområde utvidgas till att omfatta offentlig kontroll av risker kopplade till människor, djur och växter direkt eller indirekt via miljön. Regeringen anser att medlemsstaterna ska vara ansvariga för att det finns tillräckliga resurser för de behöriga myndigheterna att utföra den offentliga kontrollen. Medlemsstaterna ska kunna välja på vilket sätt man finansierar kontrollen, eftersom val av finansieringsform måste stämma överens med t.ex. nationella skatter och andra system. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . Frågan var föremål för särskild överläggning i MJU . Förslag till förordning om avelstekniska och genealogiska villkor för handel med och import till unionen av avelsdjur och avelsmaterial från dem och Förslag till och Rådets direktiv om ändring av direktiv om 89/608/EEG, 90/425/EEG och 91/496/EEG vad gäller hänvisning till avelsteknisk lagstiftning Dokumentbeteckning KOM (2014) 5 Slutlig /0032 (COD), KOM (2014) 4 Slutlig, 2014/0033 (COD) Rättslig grund Artiklarna 42 och 43.2 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut antas av rådet och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. I rådet krävs kvalificerad majoritet för beslut. Bakgrund presenterade kommissonen ett förslag till förordning om avelstekniska och genealogiska villkor för handel med och import till unionen av avelsdjur och avelsmaterial från dem. Förordningen ska ersätta all befintlig lagstiftning på detta område i syfte att se till att unionsbestämmelserna om djuravel tillämpas enhetligt och för att undvika hinder till följd av skillnader i nationella införlivanden av direktiv. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp, varvid det har framkommit att de flesta medlemsstater är positiva till förslaget. Det finns dock delar där det råder oenighet. Det fortsatta arbetet fokuserar på omskrivningar av förslaget för att beakta medlemsstaternas ståndpunkter vad gäller dessa delar. Kommissionens förslag till ny förordning skiljer sig inte så mycket i sakfrågorna från dagens lagstiftning utan de grundläggande principerna och allmänna bestämmelserna i unionens avelstekniska lagstiftning har bibehållits. Några förändringar har man dock infört, t.ex. att godkännande av avelsorganisationer ska innefatta även godkännande av organisationens avelsplan. Förslaget innebär också förändringar i vilka avelsmål som är möjliga och innehåller även tydligare bestämmelser av hur organisationer som har verksamhet i flera medlemsstater ska hanteras. Kommissionen har även lagt fram ett förslag till och Rådets direktiv om ändring av direktiv /608/EEG, 90/425/EEG och 91/496/EEG som syftar till att ta bort hänvisningar till unionens avelstekniska lagstiftning. Dessa föreslagna ändringar är en direkt följd av att kommissionen antagit ett förslag till och rådets förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av bl.a. livsmedels- och foderlagstiftningen. Eftersom avel av djur inte ska omfattas av den nya förordningen är det därför nödvändigt att införa bestämmelser om offentlig kontroll av avelsdjur i förslaget till en ny rådsförordning om avelstekniska och genealogiska villkor för handel med och import till unionen av avelsdjur och avelsmaterial. Vid rådsmötet förväntas enbart en lägesrapport från ordförandeskapet.