rir · H2B515 · 2014-06-24 00:00:00 — Det kan vara en person som är mottagen i en kommun, omfattas av etableringslagen och har överförts till för vidarebosättning (kvotflykting), eller som har fått uppehållstillstånd som flykting, skyddsbehövande eller på grund av synnerligen ömmande omständigheter, eller som är anhörig till ovanstående personer och har fått uppehållstillstånd på grund av anknytning.10 Med mottagande avses dels det nationella mottagandet av nyanlända som utgångspunkt för fastställandet av länstal samt överenskommelser om kommuntal, dels mottagandet av nyanlända i kommunerna. Med bosättning avses den statliga process som syftar till att hjälpa nyanlända i behov av det att bosätta sig i en kommun som har möjlighet att ta emot personen. Även om bosättning inte är ett etablerat begrepp i det vardagliga språket används det av berörda aktörer, och används därför även i denna rapport. Med mottagningssystem avses det system i vilket en asylsökande är inskriven i väntan på beslut i sitt ärende, eller efter beslut om uppehållstillstånd i väntan på placering i en kommun. Med presentation avses ett ärende gällande en person eller familj som presenteras för en kommun av Arbetsförmedlingen eller . Kommunen kan tacka ja eller nej till att ta emot den presenterade personen/ familjen. Om kommunen tackar ja anvisas personen/familjen till kommunen. En anvisningsbar plats avser en plats för bosättning av en person i en kommun som har kommit överens med i sitt län om att vid behov tillgängliggöra denna plats för någon av de två myndigheterna. 9Se Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? (RiR 2014:11) samt Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? (RiR 2014:14). 10Migrationsverkets faktablad Statliga ersättningar till kommuner för personer med uppehållstillstånd GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Med matchning avses dels den initiala matchning som Arbetsförmedlingen gör genom att fastställa den länsvisa fördelningen av nyanlända utifrån bland annat ett arbetsmarknadsperspektiv. När en nyanländ sedan anmäler behov av hjälp med bosättning görs en matchning av den nyanländas bakgrund och förutsättningar. För en majoritet av ärendena är dock bedömningen att de nyanlända har mer eller mindre likvärdiga möjligheter till etablering oavsett var i landet de bosätts. En matchning mot ett specifikt län görs endast i de fall den nyanlända har en specifik yrkeskompetens där det finns stora regionala skillnader på arbetsmarknaden. Vid presentation av ärenden för en kommun kan matchning även göras av nyanlända med erfarenhet av eller intresse för att arbeta i yrken där det råder brist på arbetskraft i den specifika kommunen.11 Med ensamkommande barn avses barn som vid, eller efter, ankomsten till är skilda från båda sina föräldrar. har fastställt mål för integrationspolitiken: Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund.12 har uttalat att flyktingmottagandet är ett nationellt åtagande13 och att det är önskvärt att mottagandet av nyanlända fördelas bättre mellan landets kommuner och anpassas till tillgången på arbete och försörjning. Det viktiga är att nyanlända bosätter sig i kommuner där de har störst sannolikhet att få ett arbete. Mot bakgrund av att ansvaret har flyttat från kommunerna till staten borde det, enligt , därför kunna vara ännu fler kommuner som erbjuder sig att börja ta emot eller öka sitt mottagande av nyanlända. anser dock att en frivillighetsmodell i kommunmottagandet även fortsättningsvis är att föredra mot bakgrund av att regeringens etableringsreform bedöms skapa förutsättningar för en bättre spridning av mottagandet. Det har vidare uttalats att kommunerna även fortsättningsvis har viktiga uppgifter inom flyktingmottagandet och för nyanländas etablering och att en angelägen uppgift är att ge praktisk hjälp och stöd till den nyanlända i samband med mottagandet och bosättningen.14 Enligt är det centralt att i ett tidigt skede av etableringen betona vikten av val av bosättningsort för bästa möjliga förutsättningar till arbete och egen försörjning.15 Det betonas vidare att integrationspolitikens genomförande förutsätter insatser inom 11Uppgifter från Arbetsförmedlingen till i e-post . 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1 (s. 9), skr. 2008/09:155. 13Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2006/07:AU1, utgiftsområdena 13 och 14, s. 45. 14Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2011/12:AU1, utgiftsområde 13, s. 17–18. 15Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2009/10:AU1, utgiftsområde 13, s. 16 samt 20. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? många politikområden och samarbete mellan samtliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå.16 har betonat vikten av att regeringen fortsätter att fördjupa kunskapen om statsbidragen med tonvikt på om bidragsgivningen har nått sina mål.17 Eftersom kommunsektorn står för flera viktiga kärnverksamheter är det av stor vikt att kommunsektorn har goda ekonomiska förutsättningar att bedriva dessa verksamheter.18 har uttalat att en snabb etablering på arbetsmarknaden ska vara i fokus för de riktade åtgärder som vidtas för att stödja och underlätta nyanländas etablering i Sverige.19 Av budgetpropositionen framgår att regeringen ser de ökade ledtiderna i bosättningen av nyanlända som ett stort problem eftersom det är svårt för individen att påbörja framgångsrika etableringsinsatser innan bosättningsfrågan är löst.20 Som bedömningsgrunder i granskningen har även ett antal lagar och förordningar använts. Till de mest centrala för granskningens inriktning hör: ––lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ––lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ––förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare ––förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. 16Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2011/12:AU1, utgiftsområde 13, s. 33. 17Finansutskottets betänkande 2012/13:FiU34 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2012, s. 18. 18Finansutskottets betänkande 2012/13:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, s. 12–13. 19Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2009/10:AU7 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, s. 12. 20Budgetpropositionen , utgiftsområde 13, s. 25. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Med utgångspunkt från granskningens syfte och revisionsfråga har underlag och material samlats in på flera olika sätt. Fallstudier har genomförts i fyra län (, , och ). I dessa län har ett antal kommunbesök gjorts och intervjuer genomförts med företrädare för och alla eller några av kommunerna i länet (beroende på länets storlek). har genomförts på länsledningsnivå (landshövding/länsråd) samt med integrationsdirektör/handläggare vid och i kommunerna med bland annat kommunstyrelseordföranden, kommunalråd, oppositionsråd, nämndordföranden, förvaltningschefer och flykting- och Därutöver har i vissa av länen intervjuer genomförts med företrädare för kommun-/regionförbund, landsting, Arbetsförmedlingen och . Projektgruppen har sammanlagt genomfört 32 intervjuer i dessa län. Vidare har två enkätundersökningar genomförts. Den ena undersökningen har besvarats av samtliga 21 länsstyrelser och avsåg frågor om länsstyrelsernas integrationsuppdrag, samverkan med andra myndigheter, kommunernas beredskap och kapacitet att ta emot nyanlända m.m. (se elektronisk bilaga).21 Den andra enkäten skickades ut till samtliga 290 kommuner med frågor om statliga insatser för mottagande och bosättning, kommunersättningar m.m. Svar har inkommit från 260 kommuner (89,) (se elektronisk bilaga).22 Därutöver har ett frågeunderlag besvarats av landsting och regioner avseende återsökningar av kostnader för hälso- och sjukvård av nyanlända som är folkbokförda (se bilaga 2). Skriftliga frågor har även skickats till Arbetsförmedlingen för att inhämta upplysningar om resursanvändning, upphandlingsregler och sekretessfrågor. Intervjuer har genomförts med företrädare för (, och ), Arbetsförmedlingen (Avdelningen Integration och etablering inklusive Bosättningssektionen) samt med (Verksamhetsområde Mottagning och Bosättnings- och statsbidragsenheten). Därutöver har projektgruppen löpande under granskningen haft kontakt med Kommuner och Landsting (SKL). Till granskningen har även en referensgrupp varit knuten som har bistått projektgruppen med bland andra företrädare för några kommuner. Därutöver har projektgruppen genomfört statistik- och dokumentstudier. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? Kapitel 2 ger en bakgrund till och beskrivning av systemet för mottagande och bosättning. Kapitel 3 redovisar iakttagelser gällande planeringsprocessen för mottagande och kapitel 4 handlar om bosättningen av nyanlända. I kapitel 5 beskrivs mottagandet i kommunerna och i kapitel 6 det statliga ersättningssystemet. Kapitel 7 innehåller slutsatser och rekommendationer till regeringen och granskade myndigheter. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 2Bakgrund till och förutsättningar för nuvarande system 2.1Kort historisk bakgrund till nuvarande system Ansvaret för att ta emot asylsökande och nyanlända har varierat mellan olika aktörer under . Fram ansvarade () för introduktionen av nyanlända. tog över ansvaret för mottagandet av asylsökande från AMS och fick även i uppdrag att träffa överenskommelser med kommuner om mottagandet av nyanlända. –2010 var det kommunerna som ansvarade för introduktionen av nyanlända, ett ansvar som övergick till Arbetsförmedlingen då myndigheten förutom etableringsinsatser även fick ett bosättningsuppdrag. –2007 var det som träffade överenskommelser med kommunerna om mottagande av personer med beviljade uppehållstillstånd. När lades ned fick länsstyrelserna ta över ansvaret för att förhandla med kommunerna om mottagandet av nyanlända, medan fick i uppdrag att skriva under överenskommelserna. skriver länsstyrelserna även under överenskommelserna.23 Olika strategier och insatser har prövats för att få ett jämnare flyktingmottagande mellan landets kommuner. –1994 pågick den så kallade Hela strategin som syftade till att placera ut nyanlända i kommuner över hela landet. Tillgången till lediga lägenheter var det som styrde utplaceringen, något som strategin också fick kritik för då många nyanlända hamnade i kommuner där det saknades arbetstillfällen inom pendlingsavstånd.24 2.2Antalet asylsökande över tid Antalet personer som söker asyl i har varierat . har antalet asylsökande ökat kraftigt, framför allt mot bakgrund 23SOU 2009:19 Aktiv väntan – asylsökande i , s. 62–65. 24Tankesmedjan webbplats nyanlanda/ (). NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? av kriget i och oroligheterna i och Nordafrika.25 ansökte cirka 54 300 personer om asyl i , vilket innebär en ökning (se diagram 2.1 nedan).26 Av det totala antalet asylsökande 2013 gällde knappt 3 900 ansökningar ensamkommande barn.27 statistik visar att ett beviljat uppehållstillstånd i genomsnitt följs av 0,5 ansökningar per anknytning.28 Omkring 16 700 (av totalt 48 000) ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning var ärenden med koppling till tidigare asylsökande i Sverige.29 Antalet asylsökande förväntas vara fortsatt högt under de närmaste åren.30 Prognosen beräknas till omkring 61 000 nya asylsökande . beräknas ytterligare omkring 60 000 personer söka asyl i . väntas omkring 4 400 ensamkommande barn söka asyl , och lika många under 2015.31 Den av regeringen fastställda kvoten om mottagande av vidarebosatta är 1 900 personer liksom tidigare år.32 Antalet anhörigärenden med koppling till tidigare asylsökande väntas stiga till omkring 15 700 ansökningar 700 under 2015.33 25Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , s. 7. 26Migrationsverkets årsredovisning , s. 36. 27Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , s. 30. 28Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , s. 21. 29Migrationsverkets årsredovisning 2013, s. 99. 30Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , s. 2. 31Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , s. 7–8. 32Migrationsverkets webbplats, /Flyktingkvoten/Den-svenska-flyktingkvoten.html, . 33Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , s. 31. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Diagram 2.1 Antal nya asylsökande, utveckling och prognos 2005–2015.34 2.3Beviljade uppehållstillstånd och mottagande beviljades totalt 40 300 personer uppehållstillstånd i av asylskäl (inklusive kvotflyktingar och ensamkommande barn) eller som anhöriga till före detta asylsökande. gör prognosen att antalet beviljade uppehållstillstånd kommer att fortsätta öka till cirka 52 700 för och cirka 58 500 (se tabell 2.2 nedan). Av dessa beräknas omkring 3 400 beviljade tillstånd ges till ensamkommande barn , och omkring 2 900 under 2015.35 Tabell 2.2 Utveckling och prognos över nya asyltillstånd 2013–2015 (inklusive kvotflyktingar, ensamkommande barn och anhöriga till asylsökande).36 Utveckling/prognos årsvis 34Migrationsverkets statistik över asylsökande till –2013, samt Verksamhets- och kostnadsprognos , s. 7. 35Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , s. 31. 36Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , tabell 9 s. 31. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? som inflödet av asylsökande är högt blir det allt svårare att hitta kommuner som har beredskap och kapacitet att ta emot fler flyktingar och deras anhöriga. Det innebär att allt fler nyanlända med beviljade uppehållstillstånd blir kvar i mottagningssystem i väntan på kommunplacering. De utgör var fjärde inskriven i mottagningssystemet (13 000 av 55 00037) och förväntas öka till drygt 15 000 (se tabell 2.3. nedan).38 Tabell 2.3 Inskrivna i mottagningssystem, utveckling och prognos 2011–2015.39 Totalt (vid årsslut) 37Avser uppgifter per . 38Migrationsverkets årsredovisning , s. 40. 39Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , tabell 7 s. 27. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION togs 34 200 nyanlända och deras anhöriga emot i kommunerna. En del fick hjälp med bosättningen medan andra ordnade eget boende eller kom som anhöriga. Flest nyanlända tog de tre storstadslänen emot (drygt 14 500 av 34 200), och tillsammans med uppgick andelen mottagna till nästan hälften.40 Det är dock inte bara storstadskommunerna som tar emot många nyanlända. I förhållande till sin befolkningsmängd tar små kommuner i vissa fall emot en högre andel nyanlända och ensamkommande barn. Det gäller exempelvis , , och (se figur 2.4 nedan).41 Figur 2.4 De femton kommuner som tar emot flest antal nyanlända (vänster bild), respektive de femton kommuner som tar emot flest nyanlända och ensamkommande barn i förhållande till folkmängd (höger bild).42 40Migrationsverkets statistik Överenskommelser om flyktingmottagande och mottagna 2013 och 2014 41Migrationsverkets webbplats, migration/---mitt-i-varlden-2013/Flyktingmottagandet-i-kommunerna.html, . 42Migrationsverkets webbplats, migration/---mitt-i-varlden-2013/Flyktingmottagandet-i-kommunerna.html, . NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? bedöms 48 700 nyanlända ha behov av en kommunplats, och ytterligare 54 900.43 Det genomsnittliga antalet inskrivna barn utan vårdnadshavare i mottagningssystem förväntas vara 2 600 för att sedan sjunka till 2 400 . Verket uppskattar att behovet av platser kommer att uppgå till omkring 7 800, varav cirka 2 100 för asylsökande barn utan vårdnadshavare.44 2.4Den nyanländas väg från beslut om uppehållstillstånd till kommunmottagande Den nyanländas väg från beviljat uppehållstillstånd till bosättning i en kommun se olika ut. Vägen till bosättning varierar för nyanlända beroende på vilken målgrupp de tillhör och hur de har bott . En nyanländ kan bo antingen i eget boende (ofta inneboende hos släktingar eller vänner) eller i Migrationsverkets anläggningsboende. Nyanlända med rätt till etableringsplan kan välja att efter beviljat uppehållstillstånd antingen bo kvar i eget boende, själv ordna ett nytt eget boende eller begära hjälp från Arbetsförmedlingen att hitta boende i en kommun. Nyanlända som saknar rätt till etableringsplan45 och kvotflyktingar får efter beviljat uppehållstillstånd hjälp av med bosättning i en kommun. Ensamkommande barn som beviljats uppehållstillstånd har redan som asylsökande mottagits i en kommun och kan därmed bosättas i den eller i en annan kommun efter En majoritet av de nyanlända har rätt till etableringsplan och har därmed möjlighet att begära hjälp av Arbetsförmedlingen med bosättning i en kommun. För dessa individer kan processen från uppehållstillstånd till bosättning i en kommun översiktligt beskrivas enligt figur 2.5 nedan. 43Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , s. 31. 44Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , s. 29–31. 45Enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Figur 2.5 Övergripande processkarta från behov av hjälp med bosättning till kommunmottagande. sig själv i kommun 2.5Arbetsmarknadsläget för utrikes födda och nyanlända var drygt 160 000 utrikes födda inskrivna på Arbetsförmedlingen. Av dessa var drygt 73 000 nyanlända varav drygt 27 000 omfattades av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag.46 av de nyanlända inom etableringsuppdraget har endast en förgymnasial utbildning, varav många kortare än nio år.47 Särskilt svårt att etablera sig på arbetsmarknaden har nyanlända kvinnor och utomeuropeiskt födda. Utrikes födda har –2013 bidragit med av den totala sysselsättningsökningen i landet motsvarande ett årligt tillskott på 26 000 sysselsatta.48 finns det skillnader mellan olika regioner i såväl sysselsättningsgrad som arbetslöshet för inrikes och utrikes födda.49 46Arbetsförmedlingens årsredovisning , s. 138. 47Arbetsförmedlingens budgetunderlag –2017, s. 13. 48Arbetsförmedlingens budgetunderlag –2017, s. 6. 49Arbetsförmedlingens prognos för arbetsmarknaden –2015. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 3 Planering för mottagande Detta kapitel redogör för iakttagelser gällande planeringsförutsättningarna för mottagandet och bosättningen av nyanlända i kommunerna och ansvariga myndigheters uppdrag, insatser och samverkan. Vidare redogörs för regionala och lokala överenskommelser som verktyg för samverkan samt för regeringens övergripande styrning och uppföljning. 3.1Processen för mottagande och bosättning Processen för mottagande och bosättning av nyanlända i kommunerna ser övergripande ut på följande sätt:50 1.Migrationsverket beräknar hur många nyanlända51 som har behov av plats för bosättning i en kommun (mottagningsbehov). 2.Arbetsförmedlingen ska därefter, efter samråd med och länsstyrelserna, fastställa en fördelning av mottagningsbehovet i varje län (länstal). 3.Länsstyrelsen ska därefter träffa överenskommelser med kommuner inom länet om mottagande för bosättning av nyanlända (kommuntal). Förutsättningarna för förvärvsarbete ska vara en utgångspunkt vid fastställandet av länstal och vid överenskommelser om kommuntal. För kommuntalen ska det också säkerställas att det finns kapacitet för att ta emot personer med särskilda behov av vård eller rehabilitering.52 50Enligt 2–4 §§ förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. 51Med nyanländ avses en person som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 52Enligt 5 § förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? Tabell 3.1 Överenskommelser (Ök) och faktiskt mottagna per län 2013.53 Tabell 3.1 ovan visar att det i många fall är stora skillnader överenskomna platser och det faktiska mottagandet av nyanlända i respektive län. 18 av 21 län tog emot fler än överenskommet. , och var de tre län som inte nådde upp till sina respektive länstal. var det län som hade störst skillnad mellan länstal och faktiskt mottagande. 53Migrationsverkets statistik Överenskommelser om flyktingmottagande och mottagna 2013 och 2014 Avser länens invånarantal . 54Skillnaden mellan mottagna 2013 och överenskomna platser (Ök 2013). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 3.1.1Migrationsverkets bedömning av mottagningsbehovet ska, enligt uppdrag i regleringsbrev, vid fem tillfällen lämna en verksamhets- och kostnadsprognos till (). I prognosen ska en bedömning göras av bland annat behovet av anvisningsbara platser i kommunerna. I Verksamhets- och kostnadsprognos från förutspås en fortsatt ökning av antalet asylsökande och ett behov av 14 100 anvisningsbara platser i kommunerna . Till och med april hade länsstyrelserna dock endast förhandlat fram cirka 7 600 av dessa platser (). Antalet personer med beviljade uppehållstillstånd som är inskrivna i mottagningssystem i väntan på kommunplacering förväntas vara 15 100 . erhålla en kommunplats tenderar, enligt , att bli allt längre. Prognosen för det totala kommunmottagandet är att 48 700 nyanlända kommer att tas emot i kommunerna under 2014.55 3.1.2Arbetsförmedlingens fastställande av länstal Med utgångspunkt från bedömning av det nationella mottagningsbehovet ska Arbetsförmedlingen efter samråd med och länsstyrelserna, utifrån olika variabler, fastställa en fördelning av mottagningsbehovet i varje län (genom att ta fram länstal). Vid fastställandet av länstalen ska förutsättningarna för förvärvsarbete vara en utgångspunkt.56 I syfte att föregå den kommunala budgetprocessen tog Arbetsförmedlingen fram preliminära länstal . Dessa uppdaterades och fastställdes sedan formellt . Efter att justerade upp prognosen för antalet personer med beviljade uppehållstillstånd och behov av bosättning i en kommun reviderades länstalen ytterligare en gång, med nytt fastställandebeslut i november 2013.57 Länstalen består numera enbart av så kallade anvisningsbara58 platser. I beslutet redovisas dock även ett planeringstal59 för hur många nyanlända 55Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos , s. 30–31. Inkluderar anhöriga, ensamkommande barn och ungdomar samt kvotflyktingar. 56Enligt 5 § förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. 57Arbetsförmedlingens PM Länstal 2014 (), Underlag för reviderade länstal 2014 (). 58Anger en länsvis fördelning av de platser i överenskommelserna som är avsedda för att ta emot nyanlända som anvisas via Arbetsförmedlingen eller . 59Avser en prognos över självbosatta nyanlända, dvs. asylsökande (både anläggningsboende och egenbosatta) som efter beviljat uppehållstillstånd ordnar eget boende samt direktinresta anhöriga till dessa personer. NYANLÄND I – EFFEKTIVA INSATSER FÖR ETT SNABBT MOTTAGANDE? som väntas bosätta sig på egen hand i respektive län. Arbetsförmedlingen och delar på de anvisningsbara platserna och det är upp till myndigheterna att komma överens om hur de ska användas. För de anvisningsbara platserna används en fördelningsmodell med olika variabler som beskriver länens förutsättningar för mottagande av nyanlända. Platserna fördelades utifrån arbetsmarknadsvariabler (), folkmängd (), bostadsmarknad (), samt demografi ().60 Variabeln bostadsmarknad utgörs av andelen lediga lägenheter i allmännyttan. En översyn görs inför fastställandet av länstalen, vilket gör att det kan uppstå förändringar i viktningen mellan dessa. Enligt har utgångspunkten för fördelningen av länstal varit arbetsmarknadens behov av arbetskraft och den enskildas möjligheter att få arbete på bosättningsorten. Det är också därför som viktningen ska ta störst hänsyn till arbetsmarknadens förutsättningar. Skälet till detta formuleras som följer: I valet mellan ett stort utbud av tillgängliga bostäder och en arbetsmarknad som kan ta emot och är i behov av ny arbetskraft bör arbetsmarknadens förutsättningar värderas högst. För att fastställa arbetsmarknadens behov