rir · H2B514 · 2014-06-19 00:00:00 — reell inverkan på individens etablering i arbetslivet. Det finns ett tillräckligt samarbete mellan etableringslotsen och andra aktörer. Ersättningssystemets konstruktion är ändamålsenlig, vilket innebär att det skapar incitament för etableringslotsen att uppfylla sitt uppdrag. Arbetsförmedlingen ställer tillräckligt höga krav på etableringslotsverksamheten för att säkerställa kvalitet i lotstjänsten. 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, s. 76. 24Förfrågningsunderlaget är det underlag för anbud som en upphandlande myndighet tillhandahåller en leverantör inför en upphandling. I ett förfrågningsunderlag ska den upphandlande myndigheten beskriva vad som ska upphandlas och vilka krav som den upphandlande myndigheten ställer på leverantören. 2009/10:60. Se s. 24 ff. om reformbehov och långsam etablering på arbetsmarknaden för nyanlända. Regeringen framhåller att ett stort problem är att många nyanlända aldrig kommer in på arbetsmarknaden samt att utdragna etableringsperioder är destruktiva och passiviserande och riskerar att leda till bidragsberoende. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Arbetsförmedlingen genomför uppföljning och kontroll i tillräckligt hög utsträckning för att kunna kontrollera att kvaliteten i lotsverksamheten upprätthålls. Enligt myndighetsförordningen (2007:515) är myndighetens ledning ansvarig inför regeringen för verksamheten, för att den bedrivs effektivt och för att den redovisas tillförlitligt och rättvisande. Arbetsförmedlingen är den huvudsakliga myndigheten för genomförande av arbetsmarknadspolitiken.27 Av Arbetsförmedlingens instruktion framgår att myndigheten har ett särskilt ansvar för vissa nyanlända invandrare enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Myndigheten ska inom ramen för detta ansvar samordna etableringsinsatser som syftar till att underlätta och påskynda dessa personers etablering i arbets- och samhällslivet, samt vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter.28 Granskningen har avgränsats till att omfatta den statliga arbetsmarknadspolitiska insatsen etableringslots. Som ovan beskrivits undersöks förutsättningarna för och genomförandet av insatsen. Granskningen innehåller ingen effektutvärdering, det vill säga vi gör inget försök att mäta etableringslotsens sysselsättningseffekter på personer som har deltagit i tjänsten etableringslots. Regeringens och Arbetsförmedlingens styrning behandlas utifrån tjänsten etableringslots. I granskningen görs ingen heltäckande analys av alla delar av Arbetsförmedlingens verksamhet som har koppling till myndighetens hantering av lotsverksamheten. Till exempel analyseras inte myndighetens hela kontroll- och uppföljningsmodell avseende tjänster som upphandlas av kompletterande aktörer. Vi gör inte heller någon heltäckande analys av myndighetens upphandlingsprocess enligt lagen om (2008:962) om valfrihetssystem. Granskningen har dessutom haft ett övergripande perspektiv där eventuella regionala eller kommunala skillnader i genomförandet av tjänsten etableringslots inte har varit i fokus. Övriga aktörer, som kommuner, berörs översiktligt om deras verksamhet är relevant för vår granskning av tjänsten etableringslots. 27Betänkande 2012/13:AU2 Utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv. 28Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Flera olika termer används i denna granskning. Här förklarar vi de mest centrala termerna. Nyanländ avser en person som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Etableringsinsatser pågår enligt lagen . Kompletterande aktör är samlingsbegreppet för de företag och andra organisationer som samverkar med Arbetsförmedlingen och som erbjuder arbetssökanden en kompletterande arbetsförmedlingstjänst. Lotstjänst avser den arbetsförberedande insats som Arbetsförmedlingen upphandlar av kompletterande aktörer. En lots åsyftar en person som arbetar med tjänsten etableringslots på ett företag; detta företag kallas i texten lotsföretag. I granskningen använder vi lotsning för att beskriva själva arbetet som lotsen utför. Med verksamhetsadress avses kontor där lotsföretag bedriver verksamhet inom ramen för lotstjänsten. beskrivs kortfattat nedan. De empiriska delarna bidrar gemensamt till att besvara revisionsfrågorna. För en mer utförlig metodbeskrivning, se bilagor 1–3. För att få en uppfattning om hur lotstjänsten fungerar, har intervjuat företrädare för lotsföretag, nyanlända arbetssökande som har en etableringslots och arbetsförmedlare vid två arbetsförmedlingskontor. Intervjuerna med nyanlända genomfördes med hjälp av tolk. Därutöver har intervjuer genomförts med tjänstemän på och företrädare för . Inför intervjuerna kontaktades de som hade som kontaktpersoner. Dessa personer i sin tur hänvisade till tjänstemän som har kompetens och ansvar att uttala sig i frågor som rör en viss verksamhet inom myndigheten. Syftet med dessa intervjuer har varit att klargöra styrningen av lotstjänsten och vilka åtgärder de statliga aktörerna vidtagit för att tjänsten etableringslots ska fungera ändamålsenligt. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Totalt intervjuades 43 personer. Alla intervjuer har varit semistrukturerade och genomförts utifrån en på förhand framtagen intervjuguide. För en mer utförlig beskrivning av intervjuerna, se bilaga 1. Under granskningen har vi även gått igenom centrala dokument inom området, däribland Arbetsförmedlingens årsredovisningar, återrapporteringar, interna styrdokument, budgetpropositioner samt forsknings- och utvärderingsrapporter. I syfte att bredda bilden av hur etableringslotsarna fungerar har genomfört två enkätundersökningar: har genomfört en telefonenkät riktad till nyanlända. Undersökningens målgrupp var nyanlända personer som avslutade stöd från etableringslots senast räknat från urvalstillfället och som haft sådant stöd i åtminstone . Intervjuerna genomfördes på individernas modersmål. Svarsfrekvensen för hela undersökningen blev . Frågorna i undersökningen handlar om hur de nyanlända upplevde det stöd de fått från lotsen. Svaren i alla frågor har därefter analyserats utifrån ett antal olika bakgrundsvariabler samt mot bakgrund av svaren i några av de andra undersökningsfrågorna. Datainsamlingen ha skett med stöd av företaget och gjordes i form av telefonintervjuer, med intervjuare på företaget . Intervjuerna föregicks av ett brev som skickades ut till de utvalda personerna, där undersökningen presenterades och den kommande intervjun annonserades. Breven innehöll en svensk version och en version översatt till intervjupersonens modersmål. utformade enkätfrågorna och enkätbrevet samt analyserade resultaten. För en mer utförlig beskrivning av telefonenkäten, se bilaga 2. till kontaktpersoner på lotsföretag har även genomfört en enkätundersökning bland lotsföretagen. Undersökningens målpopulation är kontaktpersoner för lotsföretag som finns registrerade hos Arbetsförmedlingen. En kontaktperson kan vara registrerad som kontakt för flera av lotsföretagets verksamhetsadresser. I dessa fall har GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION dock kontaktpersonen fått endast en enkät. Registrerade verksamhetsadresser som ej var godkända av Arbetsförmedlingen och adresser med noll deltagare vid tillfället för datauttaget inkluderades inte i undersökningen. Enkäten skickades till alla övriga kontaktpersoner som var totalt 530 stycken, varav 378 personer svarade på enkäten. Detta utgör en svarsfrekvens på . I enkäten ställdes bland annat frågor om hur kontaktpersonerna arbetar med lotsning och hur de uppfattar samverkan med Arbetsförmedlingen. I början av enkäten ställdes frågan om kontaktpersonen har egen erfarenhet av att lotsa nyanlända. Om personen har svarat nej har denne inte fått svara på frågor om hur själva lotsningen har gått till, utan enbart om hur lotstjänsten fungerar allmänt. Av alla personer som besvarade enkäten har uppgett att de har erfarenhet av att själva lotsa nyanlända. För en mer utförlig beskrivning av enkätundersökningen och bortfallsanalys, se bilaga 3. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare), revisor och praktikant . Kapitel 2 innehåller en bakgrundsbeskrivning av tjänsten etableringslots. Kapitlet redogör för syftet med tjänsten samt hur den är tänkt att fungera. Kapitel 3 beskriver individens val av lots. I kapitel 4 presenteras granskningens resultat för innehållet i lotstjänsten, det vill säga det stöd som lotsarna ger de nyanlända. Kapitel 5 rymmer iakttagelser om Arbetsförmedlingens kontroll och uppföljning. I kapitel 6 resonerar vi om vilka effekter som kan förväntas av lotstjänsten. Rapportens avslutande kapitel 7 innehåller slutsatser och rekommendationer. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 2Etableringslotsen – en tjänst för snabbare etablering på arbetsmarknaden Detta kapitel beskriver bakgrunden till att tjänsten etableringslots infördes, dess syfte och hur tjänsten är tänkt att fungera. Kapitlet redogör också för utvecklingen av lotsmarknaden , andelen nyanlända med etableringslots och kostnaderna för tjänsten. 2.1Syftet med tjänsten och lotsens roll I linje med målen att minska utanförskapet bland nyanlända och att hjälpa dem att snabbare komma in på arbetsmarknaden, införde regeringen etableringslotsar som en ny aktör i samband med etableringsreformen som trädde i kraft i december 2010.29 Ett av syftena med etableringslotsen är att den ska bidra till att påskynda individens etablering i arbetslivet. En utgångspunkt är att korta etableringstiden i förhållande till den tid etableringen tagit innan etableringsreformen introducerades.30 Enligt regeringens proposition är etableringslotsen den som ska ha den huvudsakliga kontakten med den nyanlände och tjänsten ska vara en arbetsförberedande insats.31 Tanken är att lotsen ska bidra med sådant som en nyanländ ofta saknar när hon eller han kommer till , bland annat nätverk, erfarenhet, språkkunskaper och kunskaper om det svenska samhället Dessutom ska lotsarnas nätverk ge bredare kontakter och bättre möjligheter till arbetssökande för de nyanlända, i förhållande till om de bara använde Arbetsförmedlingen som kanal. Regeringens proposition anger inte hur det är tänkt att lotsarna ska genomföra uppdraget. Regeringen understryker att det är något som lotsen själv bör avgöra i det enskilda fallet. Som exempel på vad en etableringslots ska kunna erbjuda anges råd och stöd vid studie- och yrkesval, arbete med matchning, coachning, jobbsökaraktiviteter, hjälp med arbetsgivarkontakter och att skaffa praktikplatser. För att påskynda etableringen är det enligt regeringen dock viktigt att lotsen även kan ta hand om de nyanländas sociala situation och agera stöd åt individen utifrån hela dennes 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, s. 34–35. 2009/10:60, s. 76–78. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Detta innefattar familjesituation, behov av hälso- och sjukvård, bostadssituation med mera. I lotsens roll ingår även att tillsammans med den nyanlände vidareutveckla den etableringsplan som Arbetsförmedlingen har upprättat och planera vilka aktiviteter den nyanlände behöver för att öka möjligheten att få ett arbete. En av regeringens intentioner med etableringsreformen var att den skulle medföra en ökad valfrihet för de nyanlända och leda till att etableringsprocessen utgick från ett individperspektiv snarare än ett myndighetsperspektiv.32 Lotstjänsten upphandlas av Arbetsförmedlingen enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). LOV reglerar vad som ska gälla när myndigheter konkurrensutsätter delar av sin verksamhet genom att överlåta till den enskilde, det vill säga brukaren, att välja utförare bland leverantörer i ett valfrihetssystem.33 Det är alltså den nyanlände själv som ska välja en etableringslots bland leverantörerna på lotsmarknaden. Tanken med att upphandla leverantörer inom ramen för ett valfrihetssystem är att bidra till att förskjuta makt från politiker och tjänstemän till brukaren. Genom att ge de nyanlända ett ökat inflytande och ökad valfrihet anser man dessutom att kvaliteten kan höjas och i och med detta att etableringen påskyndas.34 Enligt tjänstemän på ska valfriheten ge individen möjlighet att välja något som passar honom eller henne och god individanpassning ska bidra till att tjänsten bli effektiv.35 Ett annat syftet med valfrihetssystemet är att det ska bana väg för en mångfald av företag som har sina egna affärsidéer. I ett sådant system poängteras även att det är viktigt att den nyanlände kan göra omval.36 Lotsen ska ges frihet att utforma sin verksamhet på sitt eget sätt; de nyanlända har då möjlighet att välja och byta lots efter vad som passar dem och vad de upplever som en kvalitativ tjänst. Detta ska även bidra till att branschen blir självsanerande.37 De som i praktiken kan stödja de nyanlända vid valet av etableringslots är arbetsförmedlare på Arbetsförmedlingen. Deras uppgift är att informera 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, s. 35. 33Konkurrensverket, Valfrihetssystem, . 2009/10:60, s. 76. 2009/10:60, s. 96. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION de nyanlända om lotstjänsten och rätten att välja, och om vilka lotsföretag som finns att tillgå. Arbetsförmedlarnas uppdrag är även att uppmuntra de nyanlända att göra aktiva val, men ska arbetsförmedlarna vara neutrala beträffande vilken lots en nyanländ borde välja. Informationen de lämnar ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig.38 Till skillnad mot upphandling som görs i enlighet med lagen (2007:1091) om offentlig upphandling (), där den leverantör som lämnat det mest förmånliga anbudet ska tilldelas kontrakt, ska alla leverantörer godkännas som lämnar in en ansökan för lotstjänsten och uppfyller kraven i förfrågningsunderlaget. Dessa ska få skriva kontrakt och bli leverantörer i Den upphandlande myndigheten får inte begränsa antalet leverantörer som ska godkännas. Det finns alltså flera leverantörer på marknaden och alla får lika ersättning för samma typ av tjänst. Däremot garanteras inga volymer utan det styrs av dem som väljer tjänsten. Leverantören konkurrerar således inte med pris utan med kvalitet.39 Enligt 9 kap. 2 § LOV ska den upphandlande myndigheten dock tillhandahålla ett ickevalsalternativ för den enskilde som inte väljer leverantör. För lotstjänsten är det närhetsprincipen som styr tilldelningen när individen inte själv väljer en etableringslots. Närhetsprincipen innebär i detta fall att Arbetsförmedlingen beslutat att tilldela den etableringslots som ligger närmast den arbetssökandes bostad.40 2.3Ersättningsmodellen som incitament för att påskynda etableringen Genom att de privata aktörernas ersättning delvis är resultatbaserad, ska etableringslotsarna få incitament för att få ut de nyanlända i arbete snabbt och således påskynda etableringen på arbetsmarknaden.41 Enligt tjänstemän på är tanken att de företag som uppnår bäst resultat också ska nå högst ersättning och därmed bli de som klarar sig bäst på marknaden.42 Ersättningssystemet syftar alltså i likhet med valfrihetssystemet till att lotsmarknaden ska bli självsanerande. Ersättningen till ett lotsföretag består av startersättning, månadsersättning och olika resultatersättningar (se tabell 1). Den totala ersättningen till lotsföretaget blir i enlighet med valfrihetsmodellen avhängigt antalet deltagare och de resultat 2009/10:60, s. 95. 39Tillväxtverket, Så fungerar LOV, . 40Arbetsförmedlingens handläggarstöd, Etableringslotsen, , s. 5. 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, s. 98. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Ett lotsföretag får uppge ett kapacitetstak för hur många nyanlända det kan ta emot. Lotsföretaget kan ändra kapacitetstaket under tjänstens gång men får inte ta emot mer än 30 nyanlända per anställd lots.43 Utgångspunkten med ersättningssystemet är alltså att ersättningen är prestations- och resultatbaserad, och övergång till arbete eller högskoleutbildning premieras särskilt. Personer som står längre från arbetsmarknaden och kan förmodas kräva en större arbetsinsats berättigar också till en högre ersättning.44 Ett lotsföretag får högre ersättning om den nyanlände har gått i skolan i högst . Månadsersättningen betalas ut så länge individen har en lots och deltar i etableringsinsatser, vilket man kan göra . Det bör dock i sammanhanget påpekas att ett lotsföretag får resultatersättning om en individ har fått ett jobb oavsett om det är individen själv, lotsen eller någon annan som har bidragit till detta. Tabell 1 Ersättningsmodell (beloppen är exklusive moms) Betalas ut när en individ börjar Dock först efter att Arbetsförmedlingen har godkänt den Betalas ut löpande (när månads rapporterna har godkänts). Betalas ut när en nyanländ tillträtt Betalas ut när den nyanlände har behållit eller gått eftergymnasial utbildning minst en termin eller har startat eget företag och bedrivit verksamhet utan stöd från Snabbhetspremien är en rörlig del som är är kopplad till hur snabbt etableringslotsen uppnår resultat 2. innevarande månadsersättningar av etable- Källa: Arbetsförmedlingen, Välkommen som etableringslots för nyanlända invandrare, . 43SOU 2014:60 Det ska vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, s. 148. 2009/10:60, s. 98 GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 2.4Kritik mot lotstjänsten under remissrundan Under remissrundan för utredningsförslaget som föranledde regeringens proposition möttes förslaget om en lotstjänst av både positiva och negativa reaktioner bland remissinsatserna. Kritiken som lämnades mot förslaget var bland annat att etableringslotsens roll var otydlig, att tjänsten skulle försvåra den redan problematiska samordningen i etableringsprocessen samt att satsningen sannolikt inte skulle bli effektiv och hjälpa till att uppnå målen.45 I remissvaren sågs det som positivt att tjänsten skulle bidra till en utökad individanpassning för de nyanlända och fler företag på marknaden.46 påpekades svårigheterna med att tillämpa ett valfrihetssystem i förhållande till den målgrupp som etableringslotsarna var avsedda att hjälpa.47 Remissinstanserna uttryckte även oro för att ett system med resultatersättningar skulle kunna ge incitament för lotsar att arbeta med kortsiktiga lösningar för att få nyanlända i arbete. Regeringen argumenterade dock att forskningen visar att en tidig arbetsmarknadskontakt leder till bättre etablering på lång sikt.48 Vikten av tillsyn, uppföljning och utvärdering var något som poängterades i remissvaren. Detta med hänvisning till att leverantörerna skulle arbeta med en utsatt målgrupp.49 Ett förslag fanns om att länsstyrelserna skulle granska att lotsen uppfyller de krav som framgår av lagar, förordningar och föreskrifter. Detta antogs dock inte då etableringslotsarnas verksamhet inte skulle regleras i lag. De krav som ställs på lotsarna och övriga villkor för att bli godkänd och få teckna kontrakt ska istället anges i det förfrågningsunderlag som Arbetsförmedlingen tillhandahåller.50 2.5Regeringens och Arbetsförmedlingens styrning 2.5.1Regeringens styrning av lotsverksamheten Regeringens styrning av Arbetsförmedlingen sker huvudsakligen genom regeringens instruktion till Arbetsförmedlingen, förordning (2007:1030), de årliga regleringsbreven samt genom myndighetsdialoger. Därtill finns flera lagar och förordningar som är relevanta för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och därmed Arbetsförmedlingen. 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, s. 74–75. 2009/10:60, s. 75. 2009/10:60, s. 83–84. 2009/10:60, s. 98. 2009/10:60, s. 83–84. 2009/10:60, s. 83–93. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? årsredovisningen, verksamhetsprognoser och annan återrapportering som Arbetsförmedlingen lämnar till regeringen. Enligt instruktionen ska Arbetsförmedlingens verksamhet utformas så att den bedrivs på ett effektivt, enhetligt och rättssäkert sätt.51 Myndigheten har även i uppdrag att anlita kompletterande aktörer för att snabbt och effektivt få arbetssökande i arbete. Arbetsförmedlingen ska också analysera, följa upp och utvärdera hur myndighetens verksamhet och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. Instruktionen ålägger även Arbetsförmedlingen att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs.52 Arbetsförmedlingens ansvar för nyanländas etablering I och med etableringsreformen fick Arbetsförmedlingen huvudansvaret för de nyanländas etableringsinsatser och med det följde ansvaret för tjänsten etableringslots. Av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen) framkommer att Arbetsförmedlingens ska samordna etableringsinsatser och vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter. Detta framkommer även av regeringens instruktion till Arbetsförmedlingen.53 Arbetsförmedlingens ansvar slås också fast i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Enligt förordningen innebär insatser för vissa nyanlända invandrare att Arbetsförmedlingen ansvarar för att genomföra etableringssamtal, samt för att upprätta en etableringsplan och tillhandahålla aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet enligt etableringslagen. Etableringslagen – valfrihetssystem, deltagare och styrning Det som föreslogs i propositionen om nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering regleras till stor del genom etableringslagen.54 Arbetsförmedlingen tilldelas i lagen det formella ansvaret för att tillhandahålla ett eller flera valfrihetssystem inom vilket myndigheten ska upphandla, godkänna och kontraktera leverantörer som de nyanlända ska kunna välja som etableringslotsar. De som är berättigade att få en etableringslots är nyanlända invandrare som omfattas av etableringslagen. för etableringsuppdraget, och därigenom även etableringslotstjänsten, är 51§ 3 punkt 1, Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 52§ 4 punkter 2, 4 och 7, Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 53Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen, § 6a. 54Reglering sker även genom förordning (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare, förordning(2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare, förordning(2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och förordning(2010:1022) om statlig ersättning för vissa utlänningar. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande som har fyllt 20 men inte och som har beviljats uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring, samt nyanlända som har fyllt 18 men inte och som beviljats sådant uppehållstillstånd, förutsatt att de saknar föräldrar här i landet. Målgruppen omfattar också de anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande som är mellan 20 och 65 år.55 Det finns inga övriga förordningar eller föreskrifter som specifikt reglerar lotstjänsten, utöver etableringslagen. Arbetsförmedlingen som har det operationella ansvaret för etableringslotstjänsten har valt att styra verksamheten genom utformningen av förfrågningsunderlaget. Detta är det dokument som ska användas vid ansökan om att få bli lotsleverantör. Här stadgas ett antal krav som leverantörerna måste uppfylla för att bli godkända som leverantörer.