eunbil · H20N30B7D3 · 2014-12-09 00:00:00 — Kommenterad dagordning för utrikesrådet Godkännande av den preliminära dagordningen Rådet kommer att diskutera utvecklingen i och hur EU:s politik kan stödja FN-sändebudet arbete. Rådsslutsatser förväntas antas. Regeringen ser med fortsatt oro på det katastrofala läget i och anser att det är av yttersta vikt att intensifiera EU:s och det internationella samfundets ansträngningar för en politisk lösning. Regeringen ser med oro på situationen i militärstrategiskt viktiga i där hundratusentals människor riskerar belägras av regimen. Regeringen stödjer därför de Misturas ansträngningar som bl.a. innebär att söka ”frysa” situationen i för att få slut på våldet och möjliggöra humanitära leveranser, som ett första steg för att försöka trappa ner konflikten. Hans kontakter med regionala aktörer är också av vikt. Regeringen uppmuntrar de Mistura att engagera kvinnor i detta arbete. Regeringen välkomnar att EU påbörjat arbetet med en regional strategi för och och förordar att fokus läggs på långsiktiga och samordnade insatser inom områden där EU har ett tydligt mervärde. Regeringen fördömer ISIL:s fortsatta offensiv mot Kobane. Regeringen fördömer även Assadregimens flyganfall mot civila områden. ser fortsatt över möjligheten att ge ytterligare humanitärt stöd. Regeringen uppmanar fler EU-länder att ta ansvar och öka sitt humanitära stöd samt ta emot fler människor som flyr från . Rådet förväntas ha en diskussion om den senaste utvecklingen i inklusive insatser för att bekämpa ISIL och hantera den svåra humanitära situationen. Inga rådsslutsatser förutses. Situationen i är djupt bekymmersam. Regeringen understryker den irakiska statens suveränitet och territoriella integritet. välkomnar att en regering nu utsetts, ett viktigt steg i den politiska processen som i sin tur är avgörande för att hantera ISIL. Ett viktigt steg framåt är den överenskommelse som slöts mellan centralregeringen och om KRG:s andel av statsbudgeten, central finansiering av peshmergan samt fördelning av oljeexport från kurdiska områden. Det humanitära tillträdet måste förbättras och internationell humanitär rätt (IHL) respekteras. Regionala aktörer måste spela en konstruktiv roll, verka för en stabilisering av landet och undvika att underblåsa sekteristiska spänningar. Viktigt att EU aktivt engagerar sig med dessa aktörer för såväl påverkan som samverkan. Rådet förväntas diskutera den fortsatt allvarliga situationen i de drabbade länderna i , samt långsiktiga konsekvenser för dessa länder. EU:s ebolasamordnare, kommissionären för humanitära frågor och krishantering, , väntas presentera en rapport inför rådets möte. Ebola diskuterades även vid rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor , och kommer att diskuteras vid rådet för utrikesfrågor (utveckling) samt vid . Den huvudsakliga diskussionen inför förväntas äga rum vid rådet för utrikes frågor (utveckling). Behoven av samlade och samstämmiga insatser på marken är fortsatt stora. Ebolakrisen har lett till att den ordinarie vården i det närmaste har kollapsat, vilket fått svåra konsekvenser inte minst för kvinnor. En viktig fråga är behovet av alternativa vårdnadshavare för barn som har förlorat sina föräldrar i ebola. Inga rådsslutssatser förutses. Regeringens ståndpunkt: Regeringen välkomnar kommissionär initiativ till ett högnivåmöte om ebola . Situationen är fortsatt mycket allvarlig. FN:s koordinerande roll fortsatt central. En viktig fråga nu är uppbyggnad av hälsosystem i de drabbade länderna. Särskild tonvikt bör läggas vid sårbara grupper som utsatta kvinnor och barn. I de diskussioner som förs om återuppbyggnad måste även nu blottade brister i det bredare stats- och fredsbyggandet, långsiktiga konsekvenser av ebolautbrottet och behovet av uppbyggnad av starka samhällen med motståndskraftiga institutioner beaktas. För att bistå i det arbetet kommer fokuserad dialog och uppmärksamhet på högsta nivå behövas. För en effektiv respons och återuppbyggnad måste politiken vara samstämmig när insatser planeras, krishantering kompletteras med långsiktiga utvecklingsinsatser samt flera politikområden och instrument bidra. Diskussionen kommer att fokusera på den politiska situationen i Bosnien och och ta som utgångspunkt den höga representanten och utvidgnings- och grannskapskommissionär resa till landet . Återraporteringen väntas bl.a. beröra de bosniska ledarnas beredvillighet att integrera det förslag till en ny EU-ansats som diskuterades vid föregående rådsmöte i de regeringsprogram som förhandlas på olika nivåer. Ansatsen innebär bl.a. att de politiska ledarna ska skriva under ett åtagande om att genomföra en reformagenda varpå framsteg i EU-närmandet möjliggörs. Diskussionen förväntas bl.a. beröra förutsättningarna för ett formellt ikraftträdande av Bosnien och ratificerade stabiliserings- och associeringsavtal med EU, och möjligheten för landet att lämna in en trovärdig medlemskapsansökan. Rådet förväntas anta slutssatser. EU:s och den nya kommissionens fortsatta engagemang är centralt för att understödja ett långsiktigt reformarbete för att hantera de politiska, konstitutionella och socioekonomiska utmaningarna i Bosnien och . EU bör uppmana landets nyvalda politiska ledare att visa det politiska ansvar som förutsätts för att bryta stagnationen i landet och för att rådet ska kunna besluta om ett ikraftträdande av Bosnien och stabiliserings- och associeringsavtal med EU. Rådet förväntas eventuellt diskutera den senaste utvecklingen i EU:s relationer med samt ansträngningarna att uppnå fred i östra . Efter parlamentsvalet bildades en ny regering stödd av en koalition av fem partier, varav tre tydligt har en reforminriktad agenda. Den vapenvila som slöts mellan samt och separatisterna har inte förhindrat att strider mellan ukrainska styrkor och pro-ryska separatister understödda av reguljära ryska förband alltjämt fortgår. Separatisterna i östra genomförde därtill olagliga ”val” . I linje med beslut fattat av har rådet utökat den lista över individer och organisationer som belagts med reserestriktioner och frysning av tillgångar i EU med totalt 18 namn. Efter uppdrag från samma utrikesministermöte pågår även arbetet med att fördjupa EU:s icke-erkännandepolitik avseende olagliga annektering av och Sevastopol. ratificerade associeringsavtalet mellan och . Regeringen anser att EU måste stödja och dess suveränitet, territoriella integritet och rätt att göra sina egna vägval om utrikes-, säkerhets- och handelspolitik. EU bör även ge aktivt stöd till arbete med att genomföra viktiga reformer, inklusive korruptionsbekämpning, reform av rättsväsende och offentlig förvaltning, decentralisering samt modernisering av energisektorn. Reformerna är en förutsättning för ett bibehållet starkt stöd från internationella samfundet, såväl ekonomiskt som politiskt. EU och internationella samfundet behöver även hjälpa med dess mest akuta humanitära utmaningar. Den ryska aggressionen mot måste upphöra och måste sluta hota , både militärt och med andra medel. Ukrainsk kontroll av hela gränsen mot är en förutsättning för en långsiktig lösning på konflikten. Seriösa fredsförhandlingar måste återupptas och striderna upphöra. En ny frusen konflikt måste undvikas. EU:s dialog med måste vara tydlig och principfast. EU måste vara redo att fortsatt skärpa sanktionerna om den ryska aggressionen fördjupas.