rfr · H10WRFR14 · 2014-04-10 00:00:00 — Vägledningen har tagits fram i samarbete med Handikappförbunden, Lika Unika och Nuft. Allmänna arvsfonden har kontakter med funktionshindersorganisationer i samband med bl.a. projektansökningar och för en löpande dialog med flera Främst har man kontakt med Handikappförbunden, Lika Unika och NSPH.118 115Kultur för alla – inget hinder, , 2013. 4 Regionala och kommunala insatser och resultat 4.1 Utgifter för kultur Enligt Myndigheten för kulturanalys uppgick de sammanlagda utgifterna för kultur för regionerna och landstingen 2011 till . Om man räknar bort utgifter för folkhögskolor och inköp av konst, som tillkommit , var utgifterna ca . Det är en ökning med räknat priser. Samtliga regioner och landsting har ökat sina utgifter för kultur –2011, även om och står för en mycket stor del av den sammanlagda ökningen. Ökningstakten var som högst under första hälften av perioden. Även har regionernas och landstingens sammanlagda kulturutgifter fortsatt att öka , men i allt långsammare takt. I några fall har utgifter för kultur till och med minskat : fyra regioner och landsting har 2011 rapporterat lägre utgifter för kultur än 2007, medan nio har rapporterat lägre utgifter än 2009. Kommunernas utgifter för kultur uppgick till sammanlagt , en ökning med , enligt Kulturanalys. Tillväxten i kommunernas totala utgifter för kultur avstannade dock för att minska något . Tre av de fyra områden som kommunernas utgifter för kultur fördelas på i räkenskapssammandraget har växt –2011. Bara ett område, Stöd till studieorganisationer, har minskat. Storleksskillnaderna mellan kommunerna är mycket stora. Spridningen ligger mellan och . Utslaget per invånare blir motsvarande summor per invånare som lägst och per invånare som högst under 2011.119 4.2 Åtgärder och resultat för ökad tillgänglighet I kommunerna pågår mycket arbete både för att göra generella aktiviteter tillgängliga för fler men även för att erbjuda aktiviteter särskilt riktade till personer med funktionsnedsättning. Många kommuner samarbetar med föreningar och studieförbund och informerar om vikten av att öka delaktighet och tillgänglighet. Handisam redovisade 2012 en enkätundersökning till kommunerna om delaktighet i kultur och fritid. Drygt 160 kommuner svarade på enkäten som 119 Samhällets utgifter för kultur 2010–2011, Kulturanalys, 2012. 2013/14:RFR14 4 REGIONALA OCH KOMMUNALA INSATSER OCH RESULTAT bl.a. visade att av kommunerna har tydliga mål för att arbeta med kultur och fritid relaterat till personer med funktionsnedsättning. Vid bidragsgivning till kulturföreningar är det av kommunerna som ställer krav på delaktighet och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Tabell 6 Kommuners arbete för att öka delaktigheten inom kultur och fritid Samarbetar med föreningar och studieförbund Informerar om vikten av att öka delaktighet och tillgänglighet Informerar om aktiviteter för målgruppen Villkorar bidrag i syfte att öka delaktighet och tillgänglighet Erbjuder utbildning om delaktighet och tillgänglighet Källa: Hur är läget i kommunerna? När det gäller den fysiska tillgängligheten i kulturlokaler i kommunerna finns det stora skillnader, både över landet och mellan olika typer av lokaler. av kommunerna anger att biblioteken är helt eller till stor del tillgängliga och har teatrar, kulturhus och/eller folkets hus som är fullt ut eller till stor del tillgängliga. är tillgängliga i av kommunerna och museerna i av kommunerna.120 Det pågår mycket projektverksamhet, och det finns enskilda satsningar som visar på goda exempel i kommunerna bl.a. hur man arbetar inkluderande och för att tillgängliggöra verksamheter. När det gäller löpande åtgärder inom ramen för den ordinarie verksamheten är det i huvudsak information och samarbeten som används för att främja delaktighet och tillgänglighet. Ett annat sätt kan vara att arrangera utbildningar om hur det går att öka tillgänglighet och delaktighet för personer med funktionsnedsättning. Inom kultur- och fritidsområdet är det bara var femte kommun som erbjuder det. Att använda styrmedel såsom att villkora bidrag eller ställa krav i upphandlingar är inte heller så vanligt inom de undersökta områdena. En femtedel av kommunerna villkorar bidragen till kultur- och idrottsföreningar med krav på tillgänglighet och delaktighet.121 –2014 gör Handisam en andra uppföljning av kommunernas och landstingens arbete med funktionshindersfrågorna. Uppdraget från regeringen innebär bl.a. att Handisam utvecklar kvalitetsmått i samverkan med kommuner och landsting, berörda myndigheter samt funktionshindersorganisationerna. Uppgifter om kulturområdet samlas in och en sammanställning av resultaten kommer att redovisas . 120Hur är läget i kommunerna? Handisam, 2012. 121Hur är läget i kommunerna? Handisam, 2012. 5 Möjligheten att ta del av och utöva kultur I det kulturpolitiska målet slås fast att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet – och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå detta mål ska allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor främjas. Den reella möjligheten för människor att ta del av kultur kan bero på en rad olika faktorer som t.ex. hemort, utbildning, socioekonomisk ställning och eventuell funktionsnedsättning. Möjligheten att ta del av kultur för personer med funktionsnedsättning beror på vilka typer av hinder det finns inom respektive konst- och kulturform. Personer med funktionsnedsättning är en heterogen grupp med olika förutsättningar och behov. I detta avsnitt behandlas uppföljningens två första aspekter: möjligheten att ta del av och att utöva kultur. Inledningsvis redovisas statistik över hur såväl funktionsnedsättning som funktionshinder påverkar kulturvanorna. Vidare redogörs för hur medborgarna/brukarna ser på saken genom en redovisning av funktionshindersorganisationernas synpunkter på möjligheterna för deras medlemmar och grupper att ta del av kultur och att själva utöva olika kulturformer. Personer med funktionsnedsättning deltar i eller medverkar i kulturevenemang i betydligt mindre utsträckning än den övriga befolkningen. () redovisar i sin undersökning om levnadsförhållanden () bl.a. i vilken utsträckning olika befolkningsgrupper tar del av eller utövar kultur. I följande sammanställning redovisas hur stor andel av personer med funktionsnedsättning som utövar vissa kulturaktiviteter jämfört med övriga i befolkningen. 2013/14:RFR14 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR Tabell 7 Andel personer som utövar vissa kulturaktiviteter. Skattade andelar i procent. Genomsnittsvärden –2011. Andel av personer med Andel av övriga i minst en gång de senaste Lyssnat på talböcker minst lyssna på musik, ladda ner bilder, musik etc. Källa: SCB, Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC). Sammanställningen visar att personer med funktionsnedsättning i samtliga fall deltar i eller utövar dessa aktiviteter i mindre utsträckning än den övriga befolkningen. När det gäller besök på teater, konsert, museum eller liknande och när det gäller användning av internet för att bl.a. ladda ner bilder, filmer, musik m.m. är skillnaderna avsevärda – . Skillnaden är något mindre när det gäller att läsa böcker (). Att lyssna på talböcker är i stort sett lika vanligt i båda grupperna. 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR 2013/14:RFR14 Tabell 8 Andel personer med olika funktionsnedsättningar som utövar vissa kulturaktiviteter. Skattade andelar i procent. Genomsnittsvärden –2011. Andel (%) av personer med på musik, ladda *Personer med nedsatt rörelseförmåga som dessutom behöver hjälp av annan person eller hjälpmedel för att förflytta sig. Källa: SCB, Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC). Resultaten visar att skillnaden i deltagande eller utövande av de aktuella kulturaktiviteterna i nästan samtliga fall är störst mellan den övriga befolkningen och personer med nedsatt eller i hög grad nedsatt rörelseförmåga. Liksom i den förra sammanställningen finns de största skillnaderna när det gäller användning av internet () och besök på teater, konsert, museum eller liknande (). Sammanställningen visar också att personer med nedsatt syn är den grupp där det är vanligast att lyssna på talböcker. Personer med nedsatt hörsel är den grupp som ligger närmast den övriga befolkningen i utövandet av dessa aktiviteter med undantag för användningen av internet. 2013/14:RFR14 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR 5.2 Tillgänglighet till kultur – Rivkraft Rivkraft är en undersökning om hur personer med funktionsnedsättning upplever sin vardag. Cirka 1 750 personer med olika typer av funktionsnedsättning ingår i en undersökningspanel, och deltagarna måste vara eller äldre. Panelen utgör inget statistiskt representativt urval eftersom deltagandet bygger på egen intresseanmälan. Syftet med Rivkraft är att få veta hur funktionshinderspolitiken fungerar i praktiken och i den enskildes vardag. Målet är att få kunskap om vad som fungerar och vilka förändringar som behöver göras för att personer med funktionsnedsättning ska kunna vara fullt delaktiga i samhället. är det Handisam som driver Rivkraft. drevs panelen av under namnet It-frågan. –fick panelen besvara en enkät som bl.a. innehöll frågor om tillgängligheten till kultur. Enkäten besvarades av 1 347 personer och här redovisas ett urval av de preliminära resultaten från undersökningen. Tabell 9 Hur ofta besöks eller utövas kulturaktiviteter? Hur ofta besöker du kulturella Hur ofta utövar du själv kultu- Källa: Handisam. Av sammanställningen framgår att av de svarande besökt en kulturaktivitet . Men har själva utövat någon kulturaktivitet . utövar aldrig någon kulturaktivitet. Uppföljningsfrågor visar att de flesta av de som aldrig besöker en kulturaktivitet uppger att aktiviteterna inte är tillgängliga för dem eller att de inte har råd. Av de som aldrig utövar någon kulturaktivitet anger nästan hälften att de inte är intresserade, en tredjedel uppger att aktiviteterna inte är tillgängliga och nästan en femtedel att det är för dyrt. Rivkraft visar vidare att av de svarande skulle vilja besöka kulturella aktiviteter oftare än vad de gör och att vill utöva kulturaktiviteter oftare än de gör . Av samtliga svarande personer är 31 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR 2013/14:RFR14 procent ganska eller mycket missnöjda med möjligheterna att besöka kulturaktiviteter. Tabell 10 Hur ofta upplevs hinder vid besök eller utövande av kulturaktiviteter? Hur ofta upplever du att du hindras på grund av Hur ofta upplever du att du brister i tillgängligheten när du besöker kulturel- hindras i att utöva kulturella Källa: Handisam. Sammanställningen visar att av de svarande har upplevt hinder vid kulturaktivitetsbesök. upplever detta ofta eller alltid. När det gäller att utöva kulturaktiviteter är andelen personer som upplever hinder i stort sett densamma (). Enkätsvaren visar även att de kulturaktiviteter där en större andel personer upplever hinder på grund av bristande tillgänglighet är teater, dans, konserter och bio. Museer och konst förefaller något mer lättillgängliga i detta avseende. De brister i tillgängligheten vid kulturaktivitetsbesök som anges av flest personer är svårigheterna att ta sig in i lokaler eller att ta sig fram i lokaler, att hitta inne i lokalerna eller att det saknas hörslinga eller liknande. av de svarande har upplevt att de blivit diskriminerade när de besökt eller utövat någon kulturaktivitet. 5.3 Kultur och hälsa har i olika sammanhang behandlat sambandet mellan kultur och hälsa och bl.a. framhållit det angelägna i att frågor som rör kultur och hälsa uppmärksammas.122 I denna uppföljning har problem när det gäller hälsoläget för personer med funktionsnedsättning aktualiserats. Flera aktörer lyfter fram kulturens betydelse för att förbättra hälsan. Av Nationella folkhälsoenkäten från perioden –2012 framgår det att personer med funktionsnedsättning har ett betydligt sämre allmänt hälsotill- 2009/10:KrU5 och bet. 2012/13:KrU6. 2013/14:RFR14 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR stånd än personer utan funktionsnedsättning. Att ha dålig eller mycket dålig självskattad hälsa är omkring tio gånger vanligare bland personer med funktionsnedsättning jämfört med den övriga befolkningen. Omvänt är det en betydligt mindre andel av personerna med funktionsnedsättning som skattar sin hälsa som bra eller mycket bra. Bland personer med funktionsnedsättning är det också vanligare med nedsatt psykiskt välbefinnande, svår stress, svåra sömnbesvär och olika former av värk. Inom grupperna är kvinnornas hälsosituation i regel sämre än männens. Även beträffande levnadsvanor syns tydliga skillnader: andelen med ohälsosamma levnadsvanor är i stort sett genomgående högre bland personer med funktionsnedsättning jämfört med personer utan funktionsnedsättning. Det gäller exempelvis stillasittande fritid, lågt intag av frukt och grönsaker samt förekomst av fetma.123 Ett exempel på ett projekt som tar upp frågan om hälsa, kultur och funktionsnedsättning är Kultur och hälsa i som drivs av (BKC). Det är ett treårigt projekt som startade och som riktar sig till personer med psykiska funktionshinder. Syftet med projektet är –att förbättra livskvaliteten och hälsan och ge en möjlighet till återhämtning för vuxna med psykiska funktionsnedsättningar, –att kultur ska fungera som en självklar del i en hälsofrämjande vård och omsorg, –att arbeta utifrån en bred definition av kultur, –att främja nya samverkansmöjligheter inom området kultur och hälsa, –att bidra till ökad förståelse och kunskap om sambandet kultur och hälsa på individ-, verksamhets- och organisationsnivå, –att öka tillgängligheten och utbudet för målgruppen när det gäller kulturaktiviteter, –att stärka brukarnas egenmakt och öka medvetenheten om dess betydelse på individ-, verksamhets- och organisationsnivå. Projektet finansieras av Finsam124 och är ett samarbete mellan , kommunerna i , Region och bildningsförbund.125 5.4 Medborgar- och brukarperspektiv Uppföljningen har inhämtat synpunkter från ett antal funktionshindersorganisationer genom en e-postenkät, intervjuer och löpande kontakter. 123Uppdrag om delmål m.m. inom ramen för En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011-2016, , 2013. 124Finsam står för finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser och är samordningsorgan som bildas lokalt mellan , Arbetsförmedlingen, kommuner och landsting. 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR 2013/14:RFR14 skickades till 13 organisationer varav 12 svarat skriftligt eller muntligt. Resultaten följdes upp i intervjuer med 9 organisationer.126 Flera av organisationerna välkomnar kulturutskottets initiativ att följa upp frågor om kultur, tillgänglighet och funktionshinder. framhålls från flera håll att det i dagens samhälle inte handlar om kultur för personer med funktionsnedsättning utan snarare om kultur för, av och med personer med funktionsnedsättning. Perspektiven av och med är särskilt viktiga för att gå från patient till medborgare, enligt flera organisationer. Enkäten och intervjuerna fokuserade främst på följande frågeställningar: –Inom vilket kulturområde (teater, dans, musik, bildkonst, litteratur, film etc.) upplever era medlemmar störst respektive minst problem när det gäller att ta del av och utöva kultur? –Ge exempel på åtgärder av myndigheter, organisationer eller företag som ni uppfattar som positiva respektive mindre positiva eller effektlösa när det gäller att ta del av eller utöva kultur. –Hur ser ni och era medlemmar på kulturarvet och hur historien skildras i samhället (museer, böcker, utställningar radio, tv, etc.) för personer med funktionsnedsättning? Dessutom diskuterades frågor om den långsiktiga utvecklingen av tillgängligheten inom kulturen samt om kontakter och samverkan mellan organisationerna och myndigheterna. 5.4.1 Möjligheten att ta del av kultur Uppföljningen har koncentrerats till att belysa tillgängligheten för personer med nedsatt rörelseförmåga, syn och/eller hörsel samt nedsatt kognitiv förmåga. Flera funktionshindersorganisationer anser att det inte går att skilja ut frågan om att ta del av kultur från frågan om att utöva kultur. De menar att frågeställningarna hänger samman och att problemen ofta är likartade. Nedan redovisas organisationernas synpunkter. I detta avsnitt redovisas även funktionshindersorganisationernas synpunkter på olika åtgärder som vidtagits av myndigheter och andra institutioner med syfte att öka tillgängligheten till kulturen. Redogörelserna visar på både positiva och negativa erfarenheter och vilka effekter åtgärderna haft för olika medlemsgrupper. Redovisningen bygger på de enkätsvar och intervjuer som uppföljningen inhämtat från organisationerna. Problem med tillgängligheten till kultur Handikappförbunden betonar att det finns generella problem med tillgänglighet till och på platser där kultur utövas, det kan handla om lokalernas utformning och tillgång till exempelvis toaletter, men också om tillgänglig informa- 126 Se avsnitt 1.3 för uppgift om kontaktade organisationer och institutioner. 2013/14:RFR14 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR tion och kommunikation i form av tolkningar, hörslingor och uppläsning av text. Detta gäller inte bara för stora scener utan även lokala, mindre scener. Att ta del av kulturutbudet via medier är också viktigt, enligt Handikappförbunden, och även om visst arbete har inletts finns det fortfarande problem. () anser att hörselskadade ofta stängs ute på grund av dålig ljudmiljö, brist på textning, avsaknad av teleslingor, dålig hörbarhet i radio och tv med mera. HRF jobbar för att hörselskadade ska kunna vara delaktiga i sin vardag. Bland annat kräver man lagstiftning som klassar bristande tillgänglighet som diskriminering. () framför att deras medlemmar inte kan ta del av större delen av kulturutbudet på grund av att det inte är tillgängligt för dem. SDR:s medlemmar är döva och behöver antingen teckenspråk eller text för att kunna ta del av kulturutbudet. Enligt SDR är också tillgången till tolk i landet begränsad och kultur är ett av de områden som inte upplevs vara prioriterat. Det medför att döva sällan får tolk när de vill delta i olika kulturaktiviteter. () handlar de viktigaste frågorna om tillgänglighet till kulturen om syntolkning av film, teater, opera och annan scenkonst, audioguider på museer och strömmad uppläsning på tv. För t.ex. teater, opera och museer finns inga särskilda medel att söka för syntolkning. Statliga inrättningar får generella bidrag medan privatteatrarna knappast kan få in tillgänglighetssatsningar i sina budgetar, enligt SRF. representerar den stora grupp som behöver talande textremsa för att kunna tillgodogöra sig utländsk film som är översatt med undertext. Både syntolkning och textremsa behövs och personer med synskada kan behöva båda, medan personer som läser långsamt främst behöver talande textremsa. Personer med olika typer av kognitiv nedsättning, kan behöva antingen den ena eller båda, enligt FMLS. menar att man först måste få sina grundläggande, mänskliga behov tillgodosedda. Det gäller att ha en ändamålsenlig bostad, att ha det stöd och den service man behöver, t.ex. personlig assistans och tillgång till de hjälpmedel man behöver, fungerande transporter m.m. Detta är förutsättningar för delaktighet och jämlikhet i samhällslivet, inklusive kulturlivet. Förbundet jobbar mycket med frågor som rör bostäder och rätten till personlig assistans och färdtjänst. Enligt för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning (FUB) har deras medlemmar störst problem med tillgängligheten inom bildkonst och film. Problemen handlar om svårigheten att förstå och – när det gäller film – att förstå språket. FUB menar att problemen är minst inom teater, dans och musik. Det finns fortfarande problem med kulturlokalernas tillgänglighet I uppföljningen har flera aktörer uppmärksammat att det fortfarande finns problem med kulturlokalernas tillgänglighet för personer med nedsatt rörelseförmåga. För DHR (Delaktighet, Handlingskraft, Rörelsefrihet) är det inte 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR 2013/14:RFR14 kulturformen i sig som är ett problem. Det helt avgörande för att personer med nedsatt rörelseförmåga ska kunna ta del av kultur är att lokalerna är tillgängliga och användbara, enligt DHR. Tillgängligheten och användbarheten måste genomsyra alla delar av en kulturlokal, från huvudentrén till möjligheten att välja olika typer av sittplatser vid föreställningar, möjligheten att gå på toaletten och få tillgång till en eventuell servering på samma villkor som övriga besökare. Särlösningar, som till exempel ingång genom bakdörr, via scen eller liknande kan inte accepteras, enligt DHR som hävdar sin rätt att komma in och fram på samma sätt som andra besökare av ett kulturarrangemang. Kulturinstitutionerna tänker inte hela vägen: från bokning till det att man hämtar ut sin jacka och lämnar evenemanget ska det vara lika. Man måste se till helheten, menar DHR. Enligt DHR beror tillgängligheten oftast på vem som är huvudman. Mest tillgängliga är institutioner med statlig huvudman följt av kommunal- och landstingsdrivna. Minst tillgängliga är ofta små privata kulturinstitutioner av olika slag, t.ex. små privatteatrar. Intiman i är ett exempel. Konstgallerier är t.ex. mindre tillgängliga än stora museer. Ute i landet är de större institutionerna bättre, men den kommunala är ofta inte tillgänglig. DHR påpekar vidare att de stora, nybyggda arenorna i är relativt otillgängliga. Platser för rullstolsburna finns samlade på ett eller två ställen och man kan inte boka dessa platser online, utan måste i regel ringa. Ofta finns en rad med bara rullstolsplatser. Om man är en grupp som ska på ett arrangemang, där bara en sitter i rullstol, måste man därför ofta dela på sig. Detta är ett problem som ofta finns även på teatrar. DHR betonar vikten av åtgärder för att skapa tillgängliga och användbara kulturbyggnader och pekar på Liljevalchs projekt med en värdig entré som ett positivt exempel. DHR är kritiska till att kulturinstitutioner avstår från att göra sina verksamheter och lokaler tillgängliga och användbara. Det gäller allt från nya arenor som inte ger full tillgänglighet till publika utrymmen eller möjlighet att välja olika typer av sittplatser till kulturinstitutioner som tycker att särlösningar är bra. Ett exempel på det senare är i som har en undermålig entré, enligt DHR. Ett exempel på lyckat tillgänglighetsarbete är enligt ett projekt som genomfördes av tillsammans med Bygg klokt.127 Bland annat arbetade man med att göra i och på i tillgängliga. I är varsamhet (i äldre, kulturskyddade byggnader) och tillgänglighet två likställda värden, men i praktiken får tillgängligheten stryka på foten till förmån för varsamheten, enligt . Arbetet på visar dock att värdena går att förena. 127 Bygg klokt är ett samarbete mellan flera funktionshindersorganisationer. 2013/14:RFR14 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR Miljön kring kulturevenemang kan vara stressande En annan fråga som har lyfts fram i uppföljningen handlar om miljön kring kulturevenemang. Nationell samverkan för psykisk hälsa (NSPH) och kommer i första hand i kontakt med kulturfrågor via folkhögskolor och studieförbund. Problemen att ta del av kultur handlar ofta om miljön kring ett kulturevenemang som bl.a. kan vara stressande. Många med långvarig psykisk ohälsa och därav följande medicinering liksom personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) som t.ex. adhd och Aspergers syndrom har eller får olika typer av kognitiv funktionsnedsättning. Det kan vara svårt för dessa personer att vara koncentrerade länge och att vistas i en salong bland mycket folk, med högt ljud och starkt ljus. Ofta kan det vara lättare att själv utöva än att ta del av kultur, menar man från NSPH och Attention. Att själv utöva kulturaktiviteter har visat sig vara en viktig faktor i återhämtning från långvarig sjukdom.