rfr · H10WRFR11 · 2014-01-01 00:00:00 — inte kunde omfattas av lagstiftningen som expert borde han med hänsyn till sina arbetsuppgifter anses inneha en nyckelposition i bolaget. Bolaget argumenterade vidare vid en muntlig förhandling för vikten av en enhetlig rättstillämpning. Bolaget hänvisade till att i ett annat beslut hade medgett skattelättnad för en annan Global Brand Director inom bolaget. Därtill borde ha tagit hänsyn till bolagets storlek och dess organisation vid bedömningen av om T.S. innehade en nyckelposition. Kammarrätten menade att T.S. inte hade sådan bakgrund eller tillräckligt kvalificerade arbetsuppgifter för att han skulle anses nå upp till den höga kompetensnivå som krävs för skattelättnad enligt 11 kap. 22 § första stycket 1 IL. Vid bedömningen av om en person ska anses inneha en företagsledande ställning eller annan nyckelposition borde det, enligt kammarrätten, vara fråga om en relativt snäv krets av chefer på hög nivå som ansvarar för en för företaget viktig och central del. För att inte diskriminera stora företag borde bedömningen göras olika i små och stora företag. Med hänvisning till denna bedömningsgrund fann kammarrätten att förutsättningarna för skattelättnad enligt 11 kap. 22 § första stycket tredje punkten IL var uppfyllda och överklagandet bifölls.230 I överklagan till kammarrätten uppges att T.S. 2001 hade en ingångslön på . 1.12 Specialist på maskinlära och maskinell utrustning vid I detta mål var utgången likadan som i 1.14 nedan. fick avslag på sin ansökan om skattelättnader i såväl som länsrätten och kammarrätten. V.G., specialiserad inom maskinlära med särskild kunskap om komplicerad maskinell utrustning och ensam beslutsfattare vid tekniska kontroller inom dessa områden, befanns inte leva upp till lagstiftningens krav på hög kompetens eller särskild specialisering.231 Även här var samma kammarrättsråd skiljaktigt. I anförandet till stöd för yrkandet i länsrätten uppgav bolaget att V.G:s lön fick betraktas som hög enligt rysk standard samt att bolaget stod för kostnader för boende och läkarbesök. 230Kammarrätten i , mål nr 4186-03, dom meddelad . 231Länsrätten i , mål nr 18929-02, dom meddelad och Kammarrätten i , mål nr 3911-03, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV 1.13 Chef för Support inom biföll A.T:s ansökan om skattelättnader då man ansåg att han innehade en nyckelposition inom . () överklagade beslutet till länsrätten. I sitt yrkande på undanröjande av beslutet anförde RSV att A.T., som innehavare av tjänsten som Director på Support vid i , hade ansvar för tre områden: prissättning, balans mellan krav från försäljningsavdelningen och produktionsledningen samt uppföljning av budget inom området. Det hade i ansökan till sagts att hans position och arbetsuppgifter krävde kunskap om företagskultur på bolag i olika länder. Häri, menade man, låg A.T:s specialistkompetens. RSV ifrågasatte att det var att betrakta som specialistkompetens och gav A.T. en nyckelposition inom företaget enligt lagens mening. RSV noterade också att A.T. inte ingick i bolagets ledningsgrupp och att han inte rapporterade direkt till bolagets vd utan till dess ekonomichef. Verket menade att andra personer med ansvar för företagets allmänna ledning och förvaltning, som faller under lagens personer med företagsledande uppgifter, torde vara en snäv krets av personer med ansvar för en för verksamheten mycket central del. var inte att betrakta som sådan. och bestred bifall till ovanstående och anförde till stöd för sin talan att A.T:s position innebar att han var ytterst ansvarig för prissättningen av bilar på Saabs samtliga marknader. Vidare rapporterade finansdirektörerna i Saabs samtliga tolv dotterbolag direkt till honom. Därmed var han också ytterst ansvarig för deras finansavdelningar med totalt runt 65 anställda. och hänvisade också till ett beslut av där man klargjort att stora företag inte ska diskrimineras vid bedömandet av expertnivå och nyckelpersonnivå. Länsrätten fann att A.T. inte var någon nyckelperson med specialistkunskaper. Av uppgifterna om hans meriter och bakgrund kunde man inte utläsa att han uppnått den kompetensnivå eller hade sådan speciell inriktning som krävs enligt förarbetena till 11 kap. 22 § IL. Det faktum att A.T. endast rapporterade till ekonomidirektören i , och inte direkt till vd, menade man vidare gjorde att man inte kunde se hans position som företagsledande. och överklagade domen till kammarrätten. Rätten menade att man, för att större företag med fler verksamhetsgrenar inte ska diskrimineras, i sin bedömning måste se till den verksamhetsgren vederbörande är aktiv inom och inte till hela företagets verksamhet. Som avdelningschef för och Business Support och ytterst ansvarig för samtliga dotterbolags finansavdelningar samt innehavare av kunskap om GM:s företags- 232 Länsrätten i , mål nr 23106-02, dom meddelad . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 kultur levde A.T. upp till lagstiftningens krav på en nyckelperson. Överklagandet bifölls och A.T. avslog ansökan om skattelättnader för A.R. enligt 11 kap. 22 § första stycket 1 och 3 IL. Man ansåg att A.R., specialiserad på radio- och navigationsteknik, varken uppfyllde kraven på kompetensnivå eller hade den inriktning som i lagen krävs för beviljande av skattelättnader. A.R:s arbetsuppgifter innebar heller inte att han hade någon specialistfunktion i bolaget som gjorde det möjligt att betrakta honom som nyckelperson. Bolaget överklagade beslutet till länsrätten. Till stöd för sin talan anförde man att var ett klassificeringsföretag som utförde tekniska kontroller och utfärdade klassificerings- och säkerhetscertifikat för fartyg och rederier världen över. Kontrollerna baserades på djupgående forskning. Bolaget var det enda som fick utföra kontroller, vid t.ex. fartygsbyggnation och leverans av beståndsdelar till byggen, å den ryska statens vägnar. Bolaget samarbetade med svenska myndigheter, t.ex. , i de fall problem med ryskflaggade fartyg uppstod. Bolaget hade fem specialister som ansvarade för olika områden. var specialiserad på radio- och navigationsteknik och hade även särskilda kunskaper om datoriserad utrustning; inom dessa områden fattade han ensamt beslut. För att få anställning på företaget krävdes allmän ingenjörsutbildning, erfarenhet av arbete som fartygsingenjör eller inom fartygskonstruktion samt tre månaders specialistutbildning. Bolagets policy var att endast anställa ryska medborgare. Länsrätten fann att de formella kraven i 11 kap. 22 § andra stycket IL var uppfyllda, men fann det inte visat att A.R:s arbete innefattade specialistuppgifter på en sådan nivå att det föll under lagstiftningens krav i 22 § första stycket 1 för beviljande av skattelättnader. Inte heller var A.R. att betrakta som nyckelperson, då liknande krav bör ställas på en sådan som på en expert vad gäller kompetensnivå och specialiseringsgrad. överklagade domen till kammarrätten, som prövade fallet. Företaget anförde i tillägg till det man sagt i sina yrkanden att dess verksamhet i krävde utländsk (rysk) personal. Prövningen enligt 11 kap. 22 § IL bör grundas på den enskilda personens kompetens och A.R:s specialisering inom radioteknik och datoriserad navigationsteknik samt erfarenhet av ingenjörsarbete på chefspositioner innebar att han hade kunskaper som var nödvändiga för företagets fortsatta verksamhet i . Vidare använde ett flertal svenska företag hans och hans kollegers tjänster, t.ex. och . bestred bifall till överklagandet och man presenterade också uppgifter om A.R:s vistelse i som 233Kammarrätten i , mål nr 3559-03, dom meddelad . 234Länsrätten i , mål nr 18930-02, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV hade relevans för huruvida de formella kraven i 11 kap. 22 § andra stycket IL var uppfyllda eller inte. hade börjat arbeta i . An- ställningen beräknades vid ansökningstillfället fortgå . Enligt uppgifter hade han dock arbetat i (till 2004) och var fortfarande bosatt i (2006). Kammarrätten berörde dock inte detta faktum i sin bedömning, troligen för att man likt tidigare instanser fann att A.R. inte levde upp till lagstiftningens högt ställda krav på specialisering. Rätten fann inte heller att kunskaper i ryska var nödvändig kompetens. Ett av kammarrättsråden var dock skiljaktigt och anförde bl.a. att bolagets etablering i gynnade svenska företag och att kunskaper i ryska var att betrakta som ett måste för en anställning i bolaget. Hon höll med om att A.R. inte levde upp till expertkraven, men att han på grund av de speciella krav som ställdes för anställningen gjorde att man måste anse honom vara nyckelperson. Förutsättningar för skattelättnader enligt 11 kap. 22 § första stycket 3 förelåg alltså enligt henne.235 Det går inte att utläsa huruvida A.R. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. Även i föreliggande mål var argumentationen från bägge parter samt dömande instanser likadan som i 1.14. I.R., ingenjör och specialist på haverikontroll, befanns varken i länsrätten eller i hovrätten leva upp till kraven i 11 kap. 22 § första stycket IL. Samma kammarrättsråd var skiljaktigt även i detta fall.236 Värt att notera är dock att länsrätten konstaterar att I.R. hade hög lön, åtminstone med ryska mått mätt. Detta tillmättes dock ingen betydelse i domen. 1.16 Segelbåtsdesigner, med uppdrag att rita två båtar till Cup-satsning, tillika vd och en av två anställda i ett företag han själv registrerat i på företaget G F beviljades efter omprövande av ett tidigare beslut skattelättnader såsom expert/specialist av . () överklagade beslutet till länsrätten. Till stöd för sitt yrkande på att han inte skulle beviljas skattelättnader anförde verket att G.F. sökt och medgivits skattelättnader för arbete i eget bolag. Han skulle ha köpt ett s.k. lagerbolag och vid en extra bolagsstämma ändrat bolagsordningen till att bolaget ska rita och konstruera avancerade segelyachter. var bolagets vd, enda styrelsemedlem och en av två anställda. Bolaget hade fått i uppdrag av att designa och konstruera de två segelbåtar som syndikatet skulle tävla med i 235Kammarrätten i , mål nr 3931-03, dom meddelad . 236Länsrätten i , mål nr 18931-02, dom meddelad och Kammarrätten i , mål nr 5017-03, dom meddelad . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 RSV menade att ett viktigt syfte med reglerna om skattelättnad var att främja forskning och produktutveckling av internationellt snitt i svenska företag och bidra till att ny teknologi kommer svensk ekonomi till del. Den nya kunskapen G.F. fört med sig skulle dock upphöra att komma till del när denne senare skulle avveckla sitt bolag. Den kunskap han då vidareförmedlat till andra bolag ansåg verket inte vara tillräcklig för att berättiga till skattelättnader. Vidare torde segelbåtsbygge inte vara ett sådant område som avsetts i förarbetena. Då kompetenskravet inte var att anse som uppfyllt, vore det att kringgå lagstiftningen om man skulle anses ha företagsledande uppgifter i ett företag man själv registrerat och innehade vd-posten i. Om detta skulle accepteras, skulle alla anställda kunna starta egna bolag och beviljas skattelättnader. anförde till sitt stöd att han möjligen skulle komma att stanna i . Vidare menade han att Cup-satsningen skulle bidra med positiva effekter för svensk ekonomi och att hans verksamhet innefattade tekniskt avancerad verksamhet. Trots att G.F. antytt att han möjligen hade för avsikt att förlänga sin vistelse i fann länsrätten att de formella kraven i 11 kap. 22 § andra stycket var uppfyllda. Vid prövningen av huruvida även något av kraven i första stycket samma paragraf var uppfyllda fann länsrätten att så var fallet. rankades som en av världens främsta segelbåtskonstruktörer och hans arbetsuppgifter låg på en sådan nivå att de var att se som specialiserade. Då länsrätten inte delade RSV:s uppfattning om att segelbåtsbyggande inte var ett område där hade intresse av att konkurrera internationellt om arbetskraft, fann den att G.F. var att se som specialist i lagens mening och RSV:s överklagande avslogs.237 överklagade domen till kammarrätten. Verket ifrågasatte ånyo om båtbygge inför var ett område där har ett starkt intresse av att kunna konkurrera internationellt om arbetskraft. Man frågade sig också om kunskapsspridningen inte skulle bli begränsad. Tillvägagångssättet att sätta sig på bolag för att beviljas skattelättnader såg man också med stor tveksamhet på. Slutligen anförde verket även att G.F. inte längre var skriven i och därför redan upphört med att överföra kunskap till svenska aktörer. påtalade dock att han och hans kollega hade hela världen som arbetsfält och att det var mycket bra för att de valt att arbeta där. Dels för att de byggt bra båtar till , dels för att deras kunskaper och erfarenheter kommit svenskt näringsliv och svenska högskolor till del. Kammarrätten höll med om att de kvarstående effekterna i form av kompetensöverföring efter G.F:s flytt torde vara ringa, men menade att detta inte fråntog honom rätten till skattelättnader. I övrigt delade kammarrätten länsrättens bedömning av G.F:s expertis. Han kvalificerade sig för skattelättnader på grund av sin ställning i branschen och stora kunskap gällande båtdesign. fick avslag på sitt överklagande.238 237Länsrätten i , mål nr 20627-02, dom meddelad . 238Kammarrätten i , mål nr 6313-03, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV Det går inte att utläsa huruvida G.F. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. 1.17 Båtkonstruktör och fluid dynamics-expert inom G F fick A.P. avslag på sin ansökan till om skattelättnader såsom expert. A.P:s arbete ansågs inte kvalificera honom till att betraktas som expert i lagens mening. A.P. och G F överklagade beslutet till länsrätten. Till stöd för sin talan anförde klagandena att A.P:s arbete i bolaget var att bistå G.F. i arbetet med bygget av två segelbåtar åt den svenska Cup-satsningen. Design- och konstruktionsarbetet genomfördes med hjälp av avancerad datateknik. Modellerna testades i en anläggning vid under A.P:s och G.F:s överinseende. Dessa medverkade även vid bygget och testseglingen av båtarna och hade då möjlighet att göra korrigeringar. A.P. hade arbetat med konstruktion av avancerade segelbåtar och flygplan samt av F 1-bilsaerodynamik. Det skulle inte ha varit möjligt att rekrytera någon med hans kunnande inom . Länsrätten fann dock inte att A.P:s arbetsuppgifter låg på en så specialiserad nivå att de omfattades av lagens höga krav på specialistkunskap, trots att det kunde ha förelegat rekryteringssvårigheter och trots att man ansåg det visat att A.P:s arbete var betydelsefullt för bolaget. A.P. och G F överklagade domen till kammarrätten. Där anförde de att länsrätten i sin bedömning särskilt angav att A.P:s roll var att biträda G.F. i hans arbete med att designa de två segelbåtarna. Begreppet biträda fick inte missförstås då A.P. hade kunskaper som var nödvändiga vid båtkonstruktionen, vilka G.F. A.P. arbetade alltså inte som biträde åt G.F., utan ansvarade för särskilda delar av projektet. Han var specialist inom fluid dynamics, d.v.s. de flöden av vind och vatten som påverkar t.ex. en båt i rörelse. I fanns experter på detta område, men dessa saknade relevant kunskap om avancerade segelbåtar. Utan A.P. hade G.F. inte kunnat bedriva sin verksamhet. A.P. hade hela världen som arbetsfält och det anfördes att det var mycket bra för att G.F. och A.P. valt att arbeta just där. A.P. hade en examen i Aeronautical från och hade arbetat i inom fluid dynamics. Kammarrätten, liksom länsrätten, fann det dock inte visat att A.P:s arbetsuppgifter och kompetens låg på en tillräckligt specialiserad nivå för att uppfylla de krav på specialistkunskap som ställdes i lagstiftningen (11 kap. 22 § första stycket 1). Härvid beaktade rätten också det faktum att hans uppskattade årsinkomst inte uppgick till mer än . De andra punkterna samma paragraf befanns inte relevanta i A.P:s fall. 239Länsrätten i , mål nr 17892-02, dom meddelad . 240Kammarrätten i , mål nr 6668-03, dom meddelad . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 1.18 Global Business Development Director inom och avslag på sin ansökan till om skattelättnader enligt 11 kap. 22 § första stycket 3 IL. och IBS överklagade nämndens beslut till länsrätten. Till stöd för sitt yrkande på skattelättnader anförde de att M.C. som Global Business Development Director hade ett övergripande ansvar för många områden inom och ingick i huvudkontorets ledningsgrupp. Till avdelningen han var chef för, Business Development, var cirka tre fjärdedelar av hela koncernens omsättning att hänföra. Vidare hade en organisatorisk förändring genomförts på IBS. Denna innebar att M.C. nu hade fått ett utökat ansvar (för försäljning och marknad samt partner i 22 länder), vilket, enligt honom och IBS,borde vara gynnsamt vid prövningen om han kunde anses uppfylla nyckelpersonskriteriet. var att jämföra med en företagsledare och Business Development-avdelningen hade lika gärna kunnat utgöra ett separat bolag inom IBS. Det faktum att företaget inte hade organiserat sin verksamhet på det sättet borde inte vara M.C. till nackdel vid prövningen om han skulle medges skattelättnader. hade slutligen internationellt efterfrågad kompetens, vilket det hade visat sig vara svårt att finna i . Länsrätten konstaterade att M.C. hade diplom och certifikat från i och att han arbetade för IBS med att ta fram marknadsförings- och försäljningsstrategier. Dessa hade senare kommit att användas internationellt av företaget. Rätten noterade också att ett viktigt syfte med reglerna om skattelättnader för experter var att stärka internationella konkurrensförmåga. En närmare prövning av vem som ska omfattas av skattelättnader borde främst grundas på den enskildes kompetens. När det gäller personer med nyckelpositioner kunde det t.ex. röra sig om specialister inom administration, logistik eller marknadsföring. Länsrätten ansåg att M.C. kunde sägas ha specialistkompetens inom området internationell affärsutveckling avseende IBS produkter. Att han ingick i huvudkontorets ledningsgrupp, rapporterade till vice vd, hade rekryterats från då det varit svårt att finna hans kompetens i talade för ett beviljande av skattelättnader, enligt rättens bedömning. Vidare var det faktum att hans årslön var hög något man ansåg visa att IBS tillmätte hans tjänster stor betydelse. Detta gjorde att rätten ansåg honom vara berättigad till skattelättnader enligt 11 kap. 22 § IL.241 överklagade domen till kammarrätten. Verket anförde att det i förarbetena (prop. 2000/01:12) framgår att personer med företagsledande funktioner eller andra nyckelpositioner t.ex. kan vara specialister inom vissa uppmärksammade områden. Att ordet specialister används torde innebära att liknande krav på expertis ska ställas på experter och nyckelpersoner. var inte tillräckligt högt kvalificerad för att uppfylla detta krav. Ett viktigt syfte med lagstiftningen hade vidare varit att skapa incitament för företag att behålla t.ex. koncernledande funktioner i . ansåg dock inte att 241 Länsrätten i , mål nr 22959-02, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV det visats att anställningen av M.C. föregåtts av funderingar på att annars behöva flytta verksamhet utomlands. anförde dock det motsatta till stöd för sin talan. Att M.C:s uppgifter koncentrerats till i stället för till innebar att bolaget satsat på verksamheten i det förra landet. Detta borde ligga direkt i linje med avsikten bakom lagstiftningen. Kammarrätten konstaterade att det av lagrummet inte framgår att betydande rekryteringssvårigheter behöver föreligga för att någon ska beviljas skattelättnader enligt 11 kap. 22 § första stycket 3 IL och att inte heller lönen borde tillmätas avgörande betydelse. Däremot fann man likt länsrätten att M.C. hade en gedigen utbildning och för IBS mycket eftertraktad erfarenhet samt att det faktum att hans tjänst förlagts till låg i linje med syftena bakom lagstiftningen. Kammarrätten avslog överklagande och menade att M.C. hade en nyckelposition inom IBS AB.242 1.19 Kund- och logistikstödsansvarig inom (Gripen Overseas) Ltd UK:s Sverigefilial avslog (Gripen Overseas) Ltd UK:s Sverigefilials ansökan om skattelättnader för sin kund- och logistikstödsansvarige . Nämnden fann det varken visat att G.W. var berättigad till skattelättnader såsom expert eller innehavare av nyckelposition enligt 11 kap. 22 § första stycket 1 respektive 3 IL. Beslutet överklagades till länsrätten. Till stöd för sin talan i länsrätten anförde (Gripen Overseas) att man var ett bolag som bildats för att underlätta anställning av BAE Sy- stems personal i . De anställda utförde dock sitt dagliga arbete i andra företag – och (). Det senare var ett joint venture-företag som ägdes av och , vilket hade bildats i syfte att sluta avtal om leverans av Gripens försvarssystem till utländska kunder. beskrevs som ett för unikt projekt: är enda tillverkare av militära flygplan och dessutom ett av världens ledande högteknologiska företag och ledande inom framtida försvarsteknik. Därutöver måste planen också anpassas efter köparlandets behov och krav. konkurrerar på exportmarknaden mot det bästa och mest avancerade flyget i världen, vilket innebär att man måste rekrytera expertis av världsklass. hade handplockats till . Han hade en kandidatexamen i Elerctronic och samt hade arbetat med integrerat logistikstöd och logistikstödsanalys . Enligt bolaget var avtalslogistikstöd ett nytt begrepp, men man var tvungen att använda det för att nå balans mellan kundkrav och företagets behov. Företaget uppgav att man behövde G.W:s expertis på området då man själv saknade det. Länsrätten noterade att GI sade sig haft svårt att finna någon med G.W:s kunnande inom , men fann ändå inte att hans arbetsuppgifter låg på en sådan hög nivå eller uppfyllde de krav på specialistkunskap som ställdes i 242 Kammarrätten i , mål nr 7131-03, dom meddelad . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 Han kunde heller inte anses inneha någon nyckelposition i bolaget. (Gripen Overseas) överklagade domen till kammarrätten. Där tog man fasta på att är mycket teknik- och kunskapsintensivt och att hade stort intresse av att kunna konkurrera med det mest avancerade flyget i världen på exportmarknaden. Rätten noterade att export av militärflyg innefattar många komplicerade ställningstaganden och riskanalyser och fann ingen anledning att ifrågasätta att G.W. handplockats på grund av sin unika kompetens inom avtalslogistikstöd, ett område där saknade kompetens. G.W:s expertkunskaper hade tagits i anspråk på flera håll i världen, bl.a. i och i . Kammarrätten fann honom vara nyckelperson på grund av sin specialisering. Överklagandet bifölls och G.W. Det går inte att utläsa huruvida G.W. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. 1.20 Life Cycle Management-expert inom (Gripen Overseas) Ltd UK:s Sverigefilial fick (Gripen Overseas) Ltd UK:s Sverigefilial avslag på sin ansökan om skattelättnader för T.M. ansåg varken att han var expert eller nyckelperson i IL:s mening. Bolaget överklagade beslutet till länsrätten. I sitt yrkande på skattelättnader för T.M. anförde (Gripen Overseas) att man var ett bolag som bildats för att underlätta anställning av personal i . De anställda utförde dock sitt dagliga arbete i andra företag – och . Det senare var ett joint venture-företag som ägdes av och och hade bildats i syfte att sluta avtal om leverans av Gripens försvarssystem till utländska kunder. beskrevs som ett för unikt projekt: är enda tillverkare av militära flygplan och dessutom ett av världens ledande högteknologiska företag och ledande inom framtida försvarsteknik. Därutöver måste planen också anpassas efter köparlandets behov och krav. konkurrerar på exportmarknaden mot det bästa och mest avancerade flyget i världen, vilket innebär att man måste rekrytera expertis av världsklass. rekryterades till på grund av sin erfarenhet av (). Det är ett verktyg för riskanalys och programhantering som härrör från och är välkänt bland dess exportkunder.