rir · H2B517 · 2014-08-27 00:00:00 — Inspektionen för socialförsäkringen har i två skrivelser till regeringen128 beskrivit sitt behov av att kunna databehandla en stor mängd personuppgifter för att kunna utföra sitt tillsynsuppdrag på ett bra och effektivt sätt. En betydande del av dessa uppgifter skulle utgöra känsliga personuppgifter. Med anledning av detta bildades en arbetsgrupp på Arbetsgruppen skulle pröva om det finns behov av en särskild registerförfattning för Inspektionen för socialförsäkringens personuppgiftsbehandling. Resultatet var inte användbart för Inspektionen för socialförsäkringen och en ytterligare utredning tillsattes 2013.129 Utredaren ska analysera Inspektionen för socialförsäkringens behov av att behandla känsliga personuppgifter. Utredaren ska också se över Inspektionen för socialförsäkringens behov av personuppgifter från andra myndigheter än , och . direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen och sambearbetning av uppgifter 125Utkast till SOU som publiceras . 126Intervju 28, Inspektionen för socialförsäkringen. 127Intervju 32, Inspektionen för socialförsäkringen. 128ISF:s svar på utredningen om Behovet av en registerlag för verksamheten inom Inspektionen för socialförsäkring. Dnr S2009/4622 och S2009/5373. 129Intervju 33, Inspektionen för socialförsäkringen. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER som är direkt hänförliga till enskilda ska också utredas. I den mån det anses nödvändigt ska utredaren lämna förslag på lagtext och ändringar i andra författningar.130 Denna utredning presenterade sitt resultat . 3.5Regeringens styrning av Inspektionen för socialförsäkringen Regeringens styrning av Inspektionen för socialförsäkringens verksamhet består av förordningen med instruktionen till myndigheten och uppdrag i regleringsbreven. När regeringen gett uppdrag har dessa kommit till i dialog med Inspektionen för socialförsäkringen.131 Representanter för myndigheten betonar att de inte är styrda utan kan påverka sina uppdrag till mycket stor del.132 En representant uttrycker till och med sin förvåning över hur mycket de själva kan påverka inriktning och upplägg av regeringsuppdragen.133 Inom den tidsperioden vi granskar har Inspektionen för socialförsäkringen fått två uppdrag av regeringen som rör det allmänna pensionssystemet, Följande granskningar är resultat av de givna uppdragen: Enkel, samlad och detaljerad pensionsinformation. Är det möjligt?, Handläggning av bostadstillägg – 2011 och Handläggningen av bostadstillägg, 2012 - Införande av tillsvidarebeslut. Uppdraget om bostadstillägget är ett treårigt uppdrag med en slutrapport som publicerades . Det anses som ett omfattande uppdrag som inte bör ses i termer av antalet granskningar utan istället fokusera på hur mycket resurser som har lagts på uppdraget.134 Från både och Inspektionen för socialförsäkringen beskrivs att myndighetens regeringsuppdrag kommer till i en dialog. Regeringsuppdragen är till stor del Inspektionen för socialförsäkringens egna förslag eller förslag som diskuterats fram gemensamt.135 Att regeringen ger återkommande effektutvärderande uppdrag anses av en representant för Inspektionen för socialförsäkringen visa att regeringen också behöver forskning.136 Behandling av personuppgifter inom verksamheten för Inspektionen för socialförsäkringen. 131Intervju 22, . Intervju 5, 30, och 31, Inspektionen för socialförsäkringen. 132Intervju 30 och 31, Inspektionen för socialförsäkringen. 133Intervju 30, Inspektionen för socialförsäkringen. 134Intervju 33, Inspektionen för socialförsäkringen. Det bör tilläggas att uppdragets slutrapport inte var publicerad och därför inte ingår i vår uppräkning av granskningar. 135Intervju 22, . Intervju 29 och 32, Inspektionen för socialförsäkringen. 136Intervju 33, Inspektionen för socialförsäkringen. DET ALLMÄNNA PENSIONSSYSTEMET – EN GRANSKNING AV GRANSKNINGEN På går åsikterna isär om vad Inspektionen för socialförsäkringen egentligen ska göra. I våra intervjuer hänvisas upprepade gånger till myndighetens forskning.137 En del representanter har inga uttalade problem med att Inspektionen för socialförsäkringen bedriver forskning inom ramen för sin verksamhet. Det ses som en relevant del av myndighetens verksamhet och utvecklandet av de metoder som används i effektutvärderingar.138 Andra uttrycker ett missnöje med utvecklingen och anser att myndigheten inte tillsattes för att de skulle ägna sig åt forskning. Istället är det är viktigt att det finns en granskande myndighet inom socialförsäkringsområdet eftersom en tredjedel av statsbudgeten går dit. På uttrycker de ett växande behov av att kunna utreda om saker är effektiva och vad policysatsningar kostar skattebetalarna.139 Det finns också en otydlighet från i de skriftliga formuleringarna av Inspektionen för socialförsäkringens uppdrag. har i praktiken inte motsatt sig att myndigheten till stor del bedriver forskning även om det inte finns uttryckt i instruktionen. Utredningen140 som har tillsatt visar på regeringens intresse för att myndigheten bedriver den typen av granskning. Vid bildandet av inspektionen fanns det en ambition att skriva in forskning i instruktionen. Men motsatte sig att forskning skulle stå i instruktionen.141 Regeringen har valt att inte uttrycka att Inspektionen för socialförsäkringen ska granska utifrån risk och väsentlighet av systemet. I instruktionen framgår inte att tillsynen ska väljas utifrån risk- och väsentlighetsanalyser eller att tillsynen ska vara återkommande. Det betonades däremot i direktivet till bildandet och i regeringens två första regleringsbrev 2010 och 2011: Inspektionen för socialförsäkringen, ska värna rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet genom att utifrån risk och väsentlighet genomföra systemtillsyn och effektivitetsgranskningar.142 Skrivningen togs bort i efterkommande regleringsbrev eftersom företrädare för Inspektionen för socialförsäkring ville komma bort från revisionsterminologi.143 137Intervju 21 och 22, . 138Intervju 22, . 139Intervju 22, . Behandling av personuppgifter inom verksamheten för Inspektionen för socialförsäkringen. 141Intervju 22, . Intervju 14, före detta anställd . Intervju 33, Inspektionen för socialförsäkringen. 142Regleringsbrev för avseende Inspektionen för socialförsäkringen. Regleringsbrev för avseende Inspektionen för socialförsäkringen. 143Intervju 33, Inspektionen för socialförsäkringen. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Riskerna inom det allmänna pensionssystemet En viktig grund för ett fungerande pensionssystem är att de personuppgifter som skapas, förvaltas och används i IT-systemen håller god kvalitet. Inom detta område finns ett behov av extern granskning. Till detta kommer att har ett mål om en effektivare administration och samlad information och därför är detta viktigt att granska. Regeringen styrning av Inspektionen för socialförsäkringen är otydlig Regeringens styrning av vad som är Inspektionen för socialförsäkringens uppgift är otydlig. Å ena sidan vill ha ett kvalificerat underlag för policynära frågor inom socialförsäkringsområdet. Departementet väljer därför att stödja den utveckling som myndigheten driver genom att satsa tid och resurser på forskningsnära projekt. Å andra sidan har regeringen vid etablerandet av myndigheten tydligt visat att det inte ska vara någon forskningsverksamhet utan en tillsynsmyndighet som prioriterar granskning genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning av socialförsäkringsområdet. I Inspektionen för socialförsäkringens årliga rapport redovisas vetenskapliga publiceringar. Myndigheten själv har uttryckligen beskrivit att den har som mål att bygga upp en multidisciplinär forskningsmiljö.144 När denna viljeinriktning ställs mot instruktionen är det svårt att få en samstämmig bild av hur granskningsverksamheten på Inspektionen för socialförsäkringen ska inriktas. Regeringen har valt att ta bort kravet på att inspektionen ska granska utifrån risk och väsentlighet i de senaste årens regleringsbrev. Inspektionen för socialförsäkringen har inte heller genomfört någon formell riskanalys och gör inga systematiska uppföljningar av verksamhet. Vi kan konstatera att det inte finns någon återkommande granskning av om effektiviteten av pensionsadministrationen har förbättrats sedan bildandet. 144Inspektionen för socialförsäkringen har uppgett i faktagranskningen att den forskningsnära aktivitet som bedrivs faller inom ramen för uppdraget som granskare av socialförsäkringssystemet. Faktagransknings Pm Inspektionen för socialförsäkringen . DET ALLMÄNNA PENSIONSSYSTEMET – EN GRANSKNING AV GRANSKNINGEN Vad borde granskas? Både Inspektionen för socialförsäkringen och internrevisionen på har visat på områden som behöver granskas. Dessa områden är: har haft en del uppstartsproblem som Inspektionen för socialförsäkringen valt att inte granska återkommande. Inspektionen för socialförsäkringen har förvisso genomfört granskningar men inte fokuserat på hur sköter informationsarbetet mot medborgarna. IT-säkerhet och kvalitet på registerdata utöver pensionsgrundande inkomst. Detta är områden som Inspektionen för socialförsäkringen så här långt inte har prioriterat att granska. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER 4 Hur resultatet av granskningen används I följande kapitel redogör vi för hur tar emot och använder Inspektionen för socialförsäkringens granskningar, vilket de är skyldiga att redovisa för regeringen. Vi kommer också att redogöra för hur använder granskningsrapporterna. 4.1Pensionsmyndighetens inställning till Inspektionen för socialförsäkringens granskning Ledningsgruppen på är kritisk till Inspektionen för socialförsäkringens granskningar och arbetssätt. I intervjuer uttrycker representanter för ledningsgruppen att de inte har något förtroende för inspektionens arbete vad gäller tydlighet, metodik, utförda empiriinsamlingar och granskningsinriktningar.145 En representant för ledningsgruppen poängterar att Inspektionen för socialförsäkringens utredare är mer intresserade av forskning än av tillsyn.146 Det är främst två skäl till att anser att Inspektionen för socialförsäkringen inte utför någon fungerande granskning:147 Inspektionen har sällan rekommendationer och när dessa finns är de inte på en tillräckligt konkret nivå. Inspektionen intervjuar ett urval av handläggare och tar inte med generaldirektörens eller styrelsens perspektiv. 4.1.1Brist på användbara slutsatser och rekommendationer ledning har svarat på Inspektionen för socialförsäkringens granskningar i ett antal skrivelser i vilka bristen på användbara rekommendationer påtalas.148 I de fall rekommendationer finns anses de vara för teoretiska för att kunna omsättas i verksamheten.149 En representant för ledningsgruppen anser också att inspektionen för 145Intervju 3, 24 och 25, . 146Intervju 25, . 147Intervju 3, 24 och 25, . 148Svaren är underskrivna av generaldirektör. 149Intervju 3, 24 och 25, . DET ALLMÄNNA PENSIONSSYSTEMET – EN GRANSKNING AV GRANSKNINGEN socialförsäkringen borde ta hänsyn till att måste ha ett kundperspektiv mot medborgarna i sin verksamhet.150 Intervjupersonerna efterfrågar en främjande roll från Inspektionen för socialförsäkringen så att frågor kring regelverket lyfts fram på ett sådant sätt att regeringen kan agera.151 I intervjuer med personer som är ansvariga för IT-frågor på betonas att de inte har haft någon användning för Inspektionen för socialförsäkringens IT-granskning om dolda IT-kostnader. I granskningen fanns ingen ny information och inga förslag på hur de ska göra för att lösa de utpekade problemen. Granskningen som handlar om att samverka kring IT- system. Granskningen Att samsas om system, var inte heller något som personen hade användning av. Trots att intervjupersonen är ansvarig för IT-verksamheten har denne inte varit involverad i skrivandet av formella svar på inspektionens granskning.152 Inspektionen för socialförsäkringen anses ha varit inne på rätt områden men avsaknaden av tydliga rekommendationer gör att granskningarna ändå inte anses vara till någon nytta i utvecklingen av verksamheten. Granskningen Att samsas om system genererade ett antal konkreta rekommendationer. En rekommendation vände sig till regeringen och påtalade behovet av att ge uppdrag att så länge det krävs tillhandahålla efterfrågade verksamhetskritiska tjänster till . finns inget i efterföljande regleringsbrev som tyder på att regeringen har tagit intryck av detta. Motivet är att den ansvariga på anser att samarbetet har förbättrats sedan granskningen färdigställts. I den granskning som Inspektionen för socialförsäkringen genomfört om informationen om pensionssystemet154 har de lagt sig på en systemnivå framför att direkt mäta arbete utifrån det uppdrag myndigheten har i instruktionen. Det leder, enligt intervjupersonen, till att granskningen saknar konkreta rekommendationer och inte fokuserar på myndighetens ansvar för informationsarbetet. Det bekräftas av en representant för Inspektionen för socialförsäkringen som uppger att de inte direkt har granskat 150Intervju 24, . 151Intervju 12 och 26, . 152Intervju 27, . 153Intervju 27, . 154Enkel, detaljerad och samlad pensionsinformation. (ISF 2012:14). GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER informationsarbete.155 I svar på granskningen uttrycker de att frågor om fondval tagit en orimligt stor plats i granskningen.156 Det som istället anses vara viktigt är de val som individen behöver göra som påverkar storleken på den framtida pensionen. Det handlar då om individens val av arbetstid, tidpunkt för och omfattning av arbete.157 Inspektionen för socialförsäkringen har i en kunskapsmätning , belyst betydelsen av individens livsinkomst. De kom fram till att andelen blivande pensionärer, som svarar att hela livsinkomsten ligger till grund för beräkningen av den allmänna pensionen, har legat stilla på . Andelen som svarar att de inte vet har ökat från . Denna information är av intresse för eftersom de saknade den i inspektionens tidigare granskning och eftersom de själva inte valt att inkludera frågan om livsinkomst i sin årliga imagemätning. Men uppger de att de inte har haft någon användning av kunskapsmätningen som Inspektionen för socialförsäkringen genomfört.158 Orsaken till detta är, enligt , att deras uppdrag är att de ska fokusera på och informera om alla delarna av pensionssystemet, ur ett medborgarperspektiv. Den låga svarsfrekvensen i undersökningen, , omnämns också som ett problem. Inspektionen för socialförsäkringen anser att borde ha fortsatt de återkommande kunskapsmätningarna som och utförde tidigare. Men hänvisar till att de har ett nytt uppdrag. Det nya uppdraget innebär ett större fokus på konsumentens rätt och att ska informera om hela pensionen, även de delar som de inte ansvarar för.160 Istället har sedan bildandet tillsammans med undersökt medborgarnas syn på myndigheten med en så kallad imagemätning.161 En ytterligare uppföljning av medborgarnas kunskap och inställning görs genom mätningar av hur de ser på informationen i det orangea kuvertet. Uppföljningarna innehåller frågor om kunskaper om och förtroende för pensionssystemet och förståelse för hur pensionssystemet fungerar.162 155Intervju 29, Inspektionen för socialförsäkringen. 156Pensionsmyndighetens svar på ISF:s rapport 2012:14 Enkel, detaljerad och samlad pensionsinformation. 157Pensionsmyndighetens svar på ISF:s rapport 2012:14 Enkel, detaljerad och samlad pensionsinformation. 158Den nya pensionsmyndigheten. ISF 2010 (ISF 2010:10). 159E-brevskorrespondens med representant för . 160E-brevskorrespondens med representant för . 161Pensionsmyndigheten 2013, TNS . 162Utvärdering av ÅB 2013: Uppföljning av det orangea kuvertet till nya pensionssparare. Version 2013- 05-02. DET ALLMÄNNA PENSIONSSYSTEMET – EN GRANSKNING AV GRANSKNINGEN 4.1.2Pensionsmyndigheten har åsikter om granskningsdesignen Representanter för ledningsgrupp uttrycker i intervjuer starkt missnöje med vad de tolkar som Inspektionen för socialförsäkringens brist på förståelse för hur arbetar. De anser att det är nödvändigt att ta med ledningsperspektivet i granskningarna för att belysa myndighetens arbete. En representant från Inspektionen för socialförsäkringen betonar att de inte frågar handläggare hur det ska vara utan hur verksamheten faktiskt bedrivs.163 Att i ett antal granskningar intervjua handläggare anses av ledning inte skapa en rättvisande bild av deras verksamhet.164 Här kan tilläggas att Inspektionen för socialförsäkringen har intervjuat handläggare men också personer från ledningsgrupp och linjeorganisationen. Men uttrycker ändå att de vill att myndighetens ledning tydligare ska inkluderas i insamlingen av information.165 I svar på granskningsrapporten om bostadstillägg poängteras att Inspektionen för socialförsäkringen inte lyfter fram ledningens perspektiv på ett rättmätigt sätt vilket påverkar tillförlitligheten i slutsatserna: Vi anser att granskningen hade vunnit på att även inkludera hur myndighetens ledning ser på de olika frågeställningarna och vilka överväganden som legat bakom de beslut som berörs i granskningen.166 ledningsgrupp gör en annan tolkning än inspektionen för socialförsäkringen I de skriftliga svaren på Inspektionen för socialförsäkringens rapporter uttrycker ledning en misstro över Inspektionen för socialförsäkringens slutsatser och en oro för hur de ska tolkas av läsaren (det vill säga regeringen): Vi tycker däremot att rapporten inte ger en rättvisande bild av dagens hantering som riskerar att leda läsaren till felaktiga slutsatser.167 Myndigheten anser dock att rapportens slutsatser är otydliga och att rapporten därmed riskerar att kunna användas som en generell slutsats att förvaltningstjänster alltid är lönsamt.168 163Intervju 29, Inspektionen för socialförsäkringen. 164Intervju 25, . 165Intervju 3 och 25, . 166Pensionsmyndighetens svar på Inspektionen för socialförsäkringens rapport 2013:9 – Handläggningen av bostadstillägg, införandet av tillsvidarebeslut. 167Pensionsmyndighetens svar på Inspektionen för socialförsäkringens rapport 2013:9 – Handläggningen av bostadstillägg, införandet av tillsvidarebeslut. 168Pensionsmyndighetens svar på Inspektionen för socialförsäkringens rapport 2012:16 – Utvärdering av externa förvaltningstjänster i premiepensionen. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER är också uttryckligt missnöjd med de slutsatser som lyfter fram problem som rör och samverkan: När det gäller rapporten i sin helhet anser att den ger en alltför negativ bild, där det framstår som att det finns avsevärda problem med samarbetet mellan myndigheterna. att samarbete till allra största del fungerar väl. 169 I svar på granskningen poängteras att de inte är så hjälplösa i relationen med som uttryckts i granskningen; anser dock att problemen förstoras, bland annat får man intrycket att är i händerna på och inte alls kan påverka verksamhetskritisk utveckling. 170 Svaret motsägs delvis av den information som kom fram i intervjuer. Där framkommer det att samarbetet med är personberoende och att har befunnit sig i en utsatt position.171 Granskningarna får inte genomslag Inspektionen för socialförsäkringens granskningar har inte genererat några påtagliga förändringar inom . Ett tydligt exempel är granskningen Pensionsgrundande inkomst172 (den granskning som Inspektionen för socialförsäkringen själv har identifierat som den mest renodlade systemtillsynen som de har genomfört). Pensionsgrundande inkomst är en nedprioriterad del av verksamhet vilket innebär att en granskning borde generera ett intresse hos . Representanter för Inspektionen för socialförsäkringen påtalar istället det motsatta, att granskningen inte tillförde något av större värde för . Inspektionen för socialförsäkringen uppfattade att enbart internrevision var intresserad av granskningens resultat när den var avslutad. Ledningen tyckte att förslagen som Inspektionen för socialförsäkringen lämnat gäller problemområden som redan är kända av myndigheten, där förbättringsåtgärder är vidtagna.173 I en intervju med personer som inte har en ledande befattning på framkommer att de har funnit granskningen Pensionsgrundande inkomst användbar. De framhåller (i likhet med formella svar på granskningen) att granskningens rekommendationer är ställda till 169Pensionsmyndighetens svar på Inspektionen för socialförsäkringens rapport 2011:19 – Att samsas om system. svar på Inspektionen för socialförsäkringens rapport 2011:19 – Att samsas om system. 171Intervju 27, . (ISF 2013:4). 173Pensionsmyndighetens svar på Inspektionen för socialförsäkringens rapport 2013:4– Pensionsgrundande inkomst. DET ALLMÄNNA PENSIONSSYSTEMET – EN GRANSKNING AV GRANSKNINGEN men att allt som kan förbättra kvaliteten på den pensionsgrundande inkomsten också är bra för dem.174 I sak var inte primär mottagare av förslagen men det framkom mycket av intresse för verksamhet. Bland annat framkom att har haft en stor andel fel i beräkningar av den pensionsgrundande inkomsten. Inspektionen för socialförsäkringen anmärkte också på att det finns ett stort behov att klargöra ansvarsfördelningen mellan och när det gäller lagenligheten av rättstillämpningen för bestämmande av den pensionsgrundande inkomsten.175 Olika syn på förbättringsarbetet inom pensionssystemet anser att Inspektionen för socialförsäkringens granskningar presenterar redan känd kunskap och att de i bästa fall stärkt betydelsen av redan påbörjat förbättringsarbete. ser inte Inspektionens granskningar som relevanta för sitt eget arbete.176 I intervjuer uttrycks att resultaten av tillsynen är för teoretiska och svåra att konkretisera i verksamheten.177 Ett exempel på konsekvenser av att inte ha en fortlöpande kommunikation mellan granskare och granskad myndighet blir tydlig i processen för bostadstilläggsgranskningarna. Förmånen anses av många vara komplicerad. Ett förbättringsarbete pågår parallellt med att Inspektionen för socialförsäkringens granskar området. fick ett regeringsbeslut att införa så kallade tillsvidarebeslut till personer som uppbär bostadstillägg, vilket Inspektionen för socialförsäkringen tidigare hade argumenterat emot. arbetar utifrån mål om att förenkla för medborgaren och att handläggarna ska utgå från att varje individ vill göra rätt.179 Att medborgaren får sina pengar har prioriterats framför kvaliteten på beslutet. har också ansetts vara det mest kostnadseffektiva arbetssättet.180 Att en del ärenden blir fel och leder till återkrav är en avvägning som representanter för ledningsgruppen tycker är rimlig.181 I motsats till detta fokuserar Inspektionen 174Intervju 12, . (ISF 2013:4). 176Vi kan konstatera att även har en negativ inställning till Inspektionen för socialförsäkringens granskningar. anser inte att Inspektionen för socialförsäkringens granskningar tillför ny kunskap eller är inriktade på de frågor som är mest angelägna för verksamhetsutveckling. (2014:7 Utvärdering på olika områden - En analys av sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter Statskontoret). 177Intervju 3 och 27, . 178Intervju 30, Inspektionen för socialförsäkringen. 180Intervju 25, . Här är vi! 181Intervju 26, . GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER för socialförsäkringen på lagenligheten i handläggningen i sina granskningar. De menar att det saknas lagstöd för att införa en beloppsgräns för återkrav. Beloppsgränsen kan i förlängningen riskera att leda till missbruk av systemet.182 4.1.3Pensionsmyndighetens internrevision har tagit del av tre granskningar internrevision anser att Inspektionen för socialförsäkringen har en bra position för att granska det gränsöverskridande området mellan , och . Internrevisionen säger sig ha haft användning av tre av Inspektionen för socialförsäkringens granskningar, framförallt för kunskapsuppbyggande. De granskningar som internrevisionen har tagit del av är Pensionsgrundande inkomst, Den nya och Handläggning av bostadstillägg.183 Internrevisionen skulle i sitt arbete ha användning för mer detaljer i granskningarna men de anser att Inspektionen för socialförsäkringen presenterat rimliga slutsatser. Bostadstilläggsgranskningarna anses vara de mest användbara.