rfr · H10WRFR14 · 2014-04-10 00:00:00 — I bidragsgivningen är perspektiv gällande tillgänglighet, jämställdhet, mångfald samt barn och unga viktiga bedömningsgrunder inför beslut, och det krävs att de sökande både anger hur de avser att arbeta med tillgänglighet och återrapporterar hur de har arbetat med tillgänglighet. Att funktionshindersperspektivet är integrerat i bidragsgivning innebär också att det inte finns särskilt avsatta medel att söka för tillgänglighetsåtgärder. I bidragsgivningen ingår verksamhetsmedel till bl.a. integrerade ensembler inom scenkonstområdet och projekt som har anknytning till tillgänglighetsarbete i olika former. hade , tillsammans med , ett första samråd med de nationella funktionshindersorganisationerna DHR, Lika Unika och för Tillgänglighet. Handikappförbunden hade bjudits in men kunde inte delta. Ämnet för samrådet från sida var bl.a. att beskriva hur tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning hanteras inom ramen för kultursamverkansmodellen och regionernas kulturplaner. inbjöd Handisam till möten mellan , , och för att undersöka möjlig samverkan kring myndigheternas respektive delmål om fysisk tillgänglighet. har för avsikt att arbeta vidare med detta under 2014.90 90 Kultur för alla – inget hinder. Från sida uppfattar man strategin för funktionshinderspolitiken som en nystart för tillgänglighetsarbetet. Under arbetet med strategin upplever man att myndigheten har blivit bättre och vassare i dessa frågor. behandlades ofta varje kulturområde separat medan det finns en större helhetssyn. Enligt har man kommit längst i tillgänglighetsarbetet på scenkonstområdet där det finns integrerade ensembler inom t.ex. teatern. Särskilt vill man också framhålla dansen där på regeringens uppdrag tog fram ett handlingsprogram för professionell dans, vilket har främjat konstformen. För att det fria kulturlivet ska kunna uppnå målsättningarna inom funktionshinderspolitiken och bli mer tillgängligt måste det få en förstärkt grundfinansiering, enligt . Den svaga finansieringen är ett hinder.91 () är sektorsansvarig och strategisk myndighet inom kulturmiljöområdet när det gäller genomförandet av funktionshinderspolitiken.92 Liksom har RAÄ i uppdrag att rapportera resultatet av arbetet med att nå myndighetens delmål till regeringen. har en föredömlig, samlande, stödjande och pådrivande position i arbetet med att genomföra funktionshinderspolitiken på nationell och regional nivå, så att personer med funktionsnedsättning, i rimlig omfattning, kan ha samma möjligheter att verka inom ansvarsområde och ha tillgång till dess tjänster. delmål har tidigare diskuterats i olika sammanhang. bröts delmålet ned i fyra effektmål samt ett antal preciserade mål med anknytning till effektmålen. Den nya målstrukturen kommer att ligga till grund för myndighetens fortsatta arbete och uppföljning av resultat och effekter. Effektmålen är följande. –Ökad fysisk tillgänglighet till kulturmiljön. –Ökad tillgänglighet till information om kulturarvet. –Ökad forskning inom funktionshindersperspektivet på kulturmiljöområdet. –Systematisk uppföljning och utvärdering av tillgängligheten på kulturmiljöområdet. 3.4.1 Uppföljning av delmål underlag för redovisningen av tillgänglighetsarbetet har inhämtats genom en webbaserad enkät till länsstyrelser och länsmuseer. Enkäten genomfördes och besvarades av 20 länsstyrelser och 16 länsmuseer. Resultatredovisningen kan sammanfattas i följande sammanställning.93 Tabell 4 Tillgänglighetsåtgärder av länsstyrelser och länsmuseer inom RAÄ:s sektorsansvar, andel av antalet svarande (%). Genomfört kompetensutveckling i tillgänglighetsfrågor Utsett särskilt ansvariga för tillgänglighetsfrågor Anser att kulturminneslagen är förenlig med PBL:s krav rörande Enkelt Enkelt avhjälpta hinder åtgärdade i de kulturmiljöer som omfattas av PBL- Finns förteckning över tillgängligheten i länets kulturmiljöer Etablerade och kontinuerliga kontakter med funktionshindersorganisatio- Kraven på tillgängliggörande av värdefulla kulturmiljöer har medfört en Källa: Kulturarv för alla 2013, . Sammanfattningsvis pekar resultaten på en positiv utveckling jämfört med föregående år. På de flesta områden har en förbättring skett och i vissa fall betydande förbättringar. Över hälften av de tillfrågade anser att antalet insatser för ökad tillgänglighet ökade . När det gäller handlingsplaner för hur länens kulturmiljöer ska göras tillgängliga går det dock långsamt – endast 5 av 34 svarande har delvis åtgärdat denna fråga. Kulturmiljövårdsanslaget fördelas från till länsstyrelserna som sedan fattar bidragsbeslut till insatser inom länet.94 Det årliga beloppet som utbetalas till åtgärder för fysiskt tillgängliggörande har ökat 93Kulturarv för alla 2013, RAÄ. 94Anslag 7.2, utg.omr. uppgår kulturmiljövårdsanslaget till totalt . 2013 utbetalades jämfört med 2,3 miljoner 2012.95 har inför fördelningen av kulturmiljövårdsanslaget 2014 påpekat att man vid bidragsgivning till insatser för att tillgängliggöra kulturmiljöer ska lägga särskild vikt vid att kulturarvet så långt som möjligt görs tillgängligt och användbart för alla. Dessutom är det möjligt att från anslaget för forskning och utveckling på bevilja pengar för forskningsprojekt med funktionshindersperspektiv.96 Inom ramen för kulturmiljövårdsanslaget redovisar länsstyrelserna ett flertal genomförda insatser som har bidragit till ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Flera län redovisar att man har arbetat med information för besökare via QR-koder.97 Andra insatser är bl.a. tillgängliggörande av fornlämningsområden genom iordningställande av parkeringsplatser samt gångvägar för personer med nedsatt rörelseförmåga. Ytterligare åtgärder som genomförts på flera platser är framtagandet av nya skyltar, ramper och självstängande grindar vid bl.a. byggnadsminnen och vårdade fornlämningslokaler och i kulturreservat.98 Kulturarvslyftet är ett arbetsmarknadsprojekt för perioden –2014 som innebär arbetsinsatser inom kulturarvsområdet. Målgruppen är personer med funktionsnedsättning som är eller håller på att bli utförsäkrade. Totalt syftar projektet till arbetstillfällen för 4 400 personer . Staten bidrar med totalt och projektet finansieras under statsbudgetens utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. har regeringens uppdrag att administrera Kulturarvslyftet i nära samverkan med Arbetsförmedlingen. RAÄ har även ansvar för handläggningen av ansökningar om bidrag till projektet.99 har tagit emot totalt 201 ansökningar varav 21 återtagits och 180 är aktuella. Sammanlagt har 133 projekt startat och 19 projekt avslutats. Den dominerande verksamhetsformen hos anordnare som ansökt om att starta ett Kulturarvslyftsprojekt är ideella föreningar följt av kommuner, 64 respektive 55 projekt. Den vanligaste verksamhetsinriktningen hos dessa anordnare är museum följt av inriktning, 48 respektive 33 projekt. Enligt Arbetsförmedlingens statistik har sammanlagt 368 personer haft en utvecklingsanställning inom Kulturarvslyftet sedan starten . hade 270 personer en utvecklingsanställning inom Kulturarvslyftet. gör bl.a. följande bedömning av projektet. motsvarar av kulturmiljövårdsanslaget. 97En QR-kod (Quick Response) är en streckkod som kan användas för applikationer till smarta mobiltelefoner. 98Kulturarv för alla 2013, RAÄ. 99Enligt förordningen 2011:1560 om statsbidrag till kostnader för verksamheten Kulturarvslyftet. Trots att många av de projekt som genomförs uppfattas som värdefulla av både anordnare och de som anställs och trots stora insatser från sida att marknadsföra Kulturarvslyftet har antalet ansökningar inte nått det avsedda målet. Antalet sysselsatta har även bara blivit en bråkdel av det förväntade. Det fortsatt viktigaste skälet som många tänkbara anordnare anger är att bidragets storlek inte täcker kostnaderna.100 Det finns , enligt RAÄ, en högre medvetenhet och ett större engagemang i tillgänglighetsfrågorna än . Handläggare på länsstyrelserna är intresserade och ställer många frågor, och de utbildningar som anordnats om tillgänglighetsarbete har varit fulltecknade. Enligt har man inte mandat att koppla några krav till utnyttjandet av kulturmiljövårdsanslaget i likhet med krav på handlingsplan. Man anser inte heller att man kan kräva att länsstyrelserna tar fram handlingsplaner för tillgänglighet på området. Det är regeringens uppgift, enligt RAÄ. Implementeringen av tillgänglighets- och funktionshindersperspektivet har varit god, enligt RAÄ, men det stora problemet uppges vara medel. Tillgänglighetsåtgärder ska utföras inom ramen för ordinarie anslag och integreras i verksamheten. Utifrån de förutsättningarna gör länsstyrelser och länsmuseer ett bra jobb, enligt RAÄ. En annan fråga som RAÄ arbetar med och vill få belyst är hur kulturarvet kan tillgängliggöras med digital teknik. Inom ramen för tillgänglighetsarbetet nämns även följande exempel på åtgärder inom RAÄ:s område. –Ett projekt har genomförts kring fysisk tillgänglighet till kulturmiljön tillsammans med Handisam och . Det resulterade i handboken och kulturområden – en och genomförande av tillgänglighetsåtgärder i skyddade utomhusmiljöer som publicerades . kommer även att publiceras i Daisyformat på . genomförde RAÄ, och Handisam två utbildningstillfällen riktade till handläggare vid . En liknande satsning på bebyggelse planeras tillsammans med . –RAÄ förvaltar flera externa webbgränssnitt med möjlighet att söka bland kulturarv. Ett exempel är tjänsten K-samsök där man kan söka bland 5 miljoner objekt från olika kulturarvsinstitutioner i . Tjänsten ska anslutas till databaser i EU. Man kan komma åt materialet från sin egen dator, och vem som helst ska kunna använda materialet och Det kan vara dokument, foton, föremål, information om byggnader, fornminnen m.m.102 100Kulturarvslyftet – rapport till i anslutning till årsredovisningen . 102http:///. I sägs sammanfattningsvis att kunskapen, engagemanget och antalet insatser har ökat generellt jämfört . På många håll har funktionshindersperspektivet blivit en mer integrerad del i olika beslutsprocesser och sammanhang. Av de olika funktionshindren läggs störst fokus på dem som rör tillgänglighet för personer med nedsatt rörelseförmåga. En mindre del berör kognitiva funktionshinder samt olika typer av syn- och hörselnedsättning. ökade sina insatser på flera områden. initieras också nya insatser för att möta de efterfrågade behoven. De utmaningar som främst har lyfts fram handlar fortfarande om ett stort kompetens- och resursbehov inom sektorn, stöd genom vägledningar och riktlinjer samt en avsaknad av uppföljnings- och utvärderingssystem.103 3.5 Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) Handisams uppdrag är att samordna arbetet med att genomföra och följa upp funktionshinderspolitiken. Myndigheten ska vara ett stöd för olika aktörer, ta fram riktlinjer för bl.a. tillgänglighet, sprida kunskap om metoder för hur funktionshindersperspektivet kan integreras i verksamheter och ta fram kvalificerade analyser av utvecklingen inom funktionshinderspolitiken. Handisam har en central roll när det gäller att analysera och presentera resultatet av regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken, vilket sker i nära samverkan med de strategiska myndigheterna. Myndigheten har en löpande dialog med funktionshindersorganisationerna. Handisam är en stabsmyndighet som rapporterar direkt till regeringen.104 Handisam rapporterar om resultaten av genomförandet av funktionshinderspolitiken inom de tolv prioriterade politikområdena. Den senaste rapporten är läget 2013? överlämnades till regeringen . Handisam följer även upp tillgänglighetsarbetet i kommuner och landsting. görs en andra uppföljning av kommunernas och landstingens arbete med funktionshindersfrågorna och resultaten kommer att publiceras . Uppföljningen av de statliga myndigheternas arbete med tillgänglighet gör Handisam genom en årlig enkät till myndigheterna. Resultaten presenteras i s.k. Öppna jämförelser och i rapporter som återfinns på Handisams webbsida. I Öppna jämförelser ges en samlad bild av myndigheternas tillgänglighetsar- 103Kulturarv för alla 2013, RAÄ. 104http:///Om-Handisam/. bete och vilka tillgänglighetskriterier en specifik myndighet uppfyller (se vidare avsnitt 3.8). Handisam undersöker även hur personer med funktionsnedsättning själva upplever sin vardag genom undersökningspanelen Rivkraft. I panelen, som består av ca 1 750 personer, får deltagarna svara på frågor om exempelvis boende, arbete, transport, idrott och tillgänglighet till kultur. I sin sammanfattande analys gör Handisam bedömningen att kultur är ett av få områden inom strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken där delmål kan vara uppnådda . Än så länge är det dock för tidigt att se en tydlig positiv utveckling, enligt myndigheten. Enligt Handisams analys görs en rad insatser på området såväl nationellt och regionalt som lokalt. Insatserna som görs syftar till att förbättra den fysiska och kommunikativa tillgängligheten men även möjligheten till delaktighet. Ett bra styrmedel är enligt Handisam krav på tillgänglighet och delaktighet vid bidragsgivning på alla nivåer. Att de enkelt avhjälpta hindren är åtgärdade i en lokal räcker inte för att skapa förutsättningar för delaktighet. Det krävs större insatser än så, enligt myndigheten. För att även inriktningsmålen inom kulturpolitiken ska kunna uppnås behöver mer fokus läggas på att personer med funktionsnedsättning betraktas som aktörer och inte bara mottagare av kultur samt att den generella utvecklingen av området tar hänsyn till förutsättningar för personer med funktionsnedsättning, enligt Handisam. Handisam anser dessutom att nivån på arbetet med funktionshinderspolitiken inom kulturmiljöområdet är alltför låg.105 inbjöd Handisam till möten mellan , , och för att undersöka möjlig samverkan kring myndigheternas respektive delmål om fysisk tillgänglighet. 3.6 Myndigheten för kulturanalys Myndigheten för kulturanalys (Kulturanalys) har regeringens uppdrag att utvärdera, analysera och redovisa effekter av förslag och genomförda åtgärder inom kulturområdet med utgångspunkt i de kulturpolitiska målen. Kulturanalys uppgift är bl.a. att bedöma utvecklingen när det gäller tillgänglighet inom kulturområdet. Enligt myndigheten ska arbetet främst ske ur ett funktionshindersperspektiv, vilket innebär att bedöma utvecklingen mot full delaktighet och jämlika villkor på kulturområdet för personer med funktionsnedsättning. genomförde Kulturanalys en kartläggning av hur myndigheter och bolag under arbetar med områdena mångfald, tillgänglighet och jämställdhet.106 En genomgång har gjorts av hur berörda myndigheter formulerar sitt mångfalds-, tillgänglighets- och jämställdhetsarbete i 105Hur är läget 2013? 106Kartläggningen redovisas kortfattat i rapporten 2014. Kartläggningen visar att majoriteten av myndigheterna och bolagen har någon – oftast samma – formulering i sina instruktioner, regleringsbrev eller riktlinjer när det gäller mångfald, tillgänglighet och jämställdhet. När det gäller genomförandet av funktionshinderspolitikens mål konstaterar att det finns en förordning som klarlägger att detta är för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. Enligt kartläggningen är de teman inom arbetet med tillgänglighet som framkommer i dokumenten fysisk och digital tillgänglighet, tillgänglighet till innehåll (dvs. möjligheten för exempelvis personer med kognitiv funktionsnedsättning eller syn- eller hörselnedsättning att ta del av innehållet) och generell tillgänglighet (för alla, oberoende av exempelvis etnicitet, religion och genus). Många av de studerade myndigheterna och bolagen tolkar tillgänglighet som att det handlar om den fysiska tillgängligheten. Digital tillgänglighet inkluderas ibland och ibland inte i det som ses som åtgärder för att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Insatser som syftar till att tillgängliggöra innehållet i kulturverksamheter kan exempelvis vara att arrangera syn- och teckentolkade visningar, eller att anamma en textpolicy för att texter på en utställning ska kunna förstås av personer med kognitiv funktionsnedsättning. Enligt Kulturanalys förekommer det också att tillgänglighet tolkas i en vidare mening. Ett exempel är att myndigheterna vill öka tillgängligheten i linje med de minoritetspolitiska målen. Ett annat exempel är ett besöksmål formulerat som att alla oavsett etnicitet, religion, genus, generation, klass, sexuell läggning eller funktionsnedsättning ska känna sig välkomna. Kulturanalys kartläggning kommer att följas upp av intervjuer med ett urval av myndigheter och bolag för att ytterligare fördjupa bilden. Dessutom kommer ett urval av stiftelser som tillhör att ingå i den fortsatta undersökningen. diskuterades inom Kulturanalys planer på att genomföra en kulturvaneundersökning där bl.a. funktionshindersfrågor skulle ha ingått. På grund av andra prioriteringar fullföljdes inte dessa planer.109 I regeringens regleringsbrev för Kulturanalys 2014 anges att myndigheten ska genomföra kulturvaneundersökningar. I det arbetet kommer frågan om tillgänglighet ur funktionshindersperspektiv att beaktas. Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. 107Förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikapppolitiken. ur arvsfonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stöd lämnas till organisationer som bedriver ideell verksamhet och om det finns särskilda skäl även till den offentliga huvudmannen. Beslut om stöd från fonden fattas av Arvsfondsdelegationen som har sju ledamöter, där ordföranden kommer från Regeringskansliet.110 Arvsfonden har tre målgrupper: barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Fonden är vid sidan av den offentliga sektorn den största bidragsgivaren när det gäller projekt inom funktionshindersområdet. beräknas fonden dela ut totalt . uppgick summan till ca 200 miljoner kronor.111 delade fonden ut totalt till 398 projekt. Fördelningen till kulturprojekt och projekt med funktionshindersperspektiv var följande: –Kulturprojekt: 49 projekt och . –Projekt funktionshinder: 105 projekt och . –Kulturprojekt med funktionshinderperspektiv: 14 projekt och 57 miljoner.112 När arvsfonden beslutar om vilka projekt som ska beviljas medel tittar man på tre aspekter: –graden av nyskapande (har fonden gjort detta tidigare eller har andra gjort något liknande? –långsiktighet (vem tar över projektet när pengarna från fonden är slut? Från arvsfondens sida säger man sig ha märkt att positionerna flyttats fram för alla målgrupper . Det handlar om attityd, menar man, och exemplifierar med krav på handlingsplan m.m. som ett sätt att peka med hela handen. I exempelvis har kulturorganisationer nu organiserat sig på samma sätt som idrottsorganisationer – företrädare för olika konstformer har gått samman i en regional förening. Det är ett sätt att anpassa sig efter kultursamverkansmodellen. Vid Arvsfonden hoppas man att denna modell kan få spridning. Det finns en tendens till att projekten blir dyrare, enligt fonden, dels för att projektansatserna blivit vidare, dels för att fler söker medel till projekt som man kanske inte skulle ansökt om . Det senare hör ihop med att Arvsfonden marknadsför sig bättre och uppmanar fler att söka medel. Det finns också en tendens att skjuta över allt mer finansiering på Arvsfonden, vilket inte uppskattas av alla. ser arvsfonden att man skulle kunna bli bättre på att väga in funktionshindersperspektivet i sina satsningar – vilket också kunde stärka nyskapandedimensionen. Fonden kommer att vara en finansiär som flyttar fram positionerna ytterligare. Många projekt har vidgat vyerna för både Arvs- 110Lag (1994:243) om Allmänna arvsfonden. 112E-post från Arvsfonden . fonden och personer med funktionsnedsättning, exempelvis ett projekt där dövblinda spelade teater med tekniska hjälpmedel och tolkning i handen blev en aha-upplevelse. För de medverkande var det något helt nytt att kunna spela teater. Det är viktigt att även lyfta fram att äldre med funktionsnedsättning ingår i målgruppen. Det är ett sätt att anpassa fondens arbete till när allt fler blir allt äldre. Ett avslutat Arvsfondprojekt som kan nämnas i sammanhanget är Tillgänglighetsdatabasen.113 Databasen startades med arvsfondens medel i samarbete med och omfattar numera flera regioner och kommuner. Näringsidkare och offentliga aktörer kan lägga in uppgifter i databasen och visa hur tillgänglig den egna anläggningen är. ingår drygt 1 400 anläggningar i den nya databasversionen medan den gamla versionen innehöll drygt 8 000.114 3.8 Kulturmyndigheternas grundläggande tillgänglighet Inom ramen för sitt uppdrag följer Handisam upp hur de statliga myndigheterna arbetar med tillgänglighet. Resultaten visar bl.a. hur de statliga kulturinstitutionerna uppfyller kraven på grundläggande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. I undersökningen redovisas tre typer av tillgänglighet: grundläggande tillgänglighet, tillgänglig information och kommunikation samt lokalernas tillgänglighet. Uppgifterna baseras på myndigheternas svar på enkäter. Mätresultaten vägs samman i en poängskala där maxnivån 13 poäng innebär att myndighetens verksamhet, information och lokaler uppfyller kraven på grundläggande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. 113http:///sv/TD2/. Tabell 5 Statliga kulturmyndigheters tillgänglighet 2012 och 2013 Myndigheten för tillgängliga medier Forum för levande historia Livrustkammaren, med Stiftelsen Statens museer för världskultur Källa: Handisam: öppna jämförelser 2012 och 2013. Av tabellen framgår att sju myndigheter förbättrade tillgängligheten medan sex myndigheter har en försämrad tillgänglighet. Störst förändring uppvisar som har gått från fyra till tio poäng. förbättringar ligger bl.a. i genomförda inventeringar, åtgärdade personalutrymmen och publika utrymmen, anpassad webbplats, förbättrad kommunikation via taltjänst, tele-tal, text- och bildtelefoni samt antiallergiåtgärder. 3.9 Myndigheters samarbete med funktionshindersorganisationer påbörjade och förberedelser för ett årligt återkommande samråd med funktionshindersorganisationerna Handikappförbunden, Lika Unika, DHR och . Ett första möte hölls och det första samrådet genomfördes . förhoppning är att diskussioner och förslag på åtgärder som kan uppstå via samråd och fortsatt samarbete med funktionshindersrörelsen ska förbättra och utveckla myndighetens arbete med frågorna. har bl.a. för avsikt att vidareförmedla synpunkter och förslag från funktionshindersrörelsen i de löpande dialoger som förs med regionerna och i samverkansrådet. Samrådsförfarandet kommer att utvärderas av parterna under 2014.115 vill att länsstyrelser och andra aktörer etablerar egna kontakter med funktionshindersrörelsen på det regionala och lokala planet. samarbetar och har samarbetat i frågan med , , och . Med och Handisam har man löpande kontakt och ett tätt samarbete.116 Myndigheten för kulturanalys har inte direkt kontakt med funktionshindersorganisationerna . Diskussioner om att etablera ett samarbete har förts. Man har även diskuterat möjligheten att ingå i RAÄ:s och samrådsgrupp. Dock finns problem i att ingå i det samarbetet då man som analysmyndighet menar att man måste behålla sin objektivitet.117 Handisam har bildat ett funktionshindersråd med Handikappförbunden, Lika Unika och Nuft. Syftet är att föra en dialog kring Handisams uppdrag inom funktionshinderspolitiken. Utöver de möten som funktionshindersrådet håller arrangerar Handisam en halvdags temadialog med funktionshindersrörelsen. Dessa temadialoger hålls och då medverkar alla strategiska myndigheter med respektive samrådsrepresentanter. Handisam har dessutom tagit fram en vägledning för hur myndigheter ska komma igång och utveckla ett samråd med funktionshindersrörelsen.