rfr · H10WRFR8 · 2014-01-30 00:00:00 — betsskadorna på dessa arbetsplatser tar sig inte lika ofta uttryck som direkta hörselskador, utan som stress, trötthet och den ohälsa som följer av detta.130 Det finns stora individuella skillnader i mottaglighet för störande buller. Generellt är människor med relativt låg kognitiv kapacitet, men som fortfarande ligger väl inom normalspannet, mer mottagliga för störande ljud. Det drabbar alltså i större utsträckning äldre.131 Den fysiska kapaciteten försämras som tidigare nämnts med åldern. Besvär i muskler och leder förekommer oftare bland äldre arbetskraft och är en av orsakerna till förtidspension. Dessutom finns yrken där människor arbetar nära gränsen för sin fysiska förmåga, till exempel städare.132 Det behövs dock mer forskning kring vilka specifika yrken som påverkas. Det här forskningsfältet behöver vidareutvecklas med bland annat fler uppföljningsstudier. Fallolyckor utgör en stor del av det totala antalet allvarliga olyckor på arbetet. De yrkesgrupper som är mest drabbade är lastbils- och långtradarförare, städare, undersköterskor och vårdbiträden.133 Fallolyckorna ökar, vilket hänger ihop med att åldern bland arbetstagarna inom ovan nämnda yrken stiger. Kvinnor löper mer än dubbelt så hög risk att drabbas av en allvarlig fallolycka jämfört med kvinnor i genomsnitt. Även för män i samma åldersgrupp är risken dubbelt så stor att drabbas. Med stigande medelålder för arbetskraften kan antalet fallskador förväntas öka ytterligare, både för kvinnor och för män.134 I en rapport från Eurofound (för förbättring av levnads- och arbetsvillkor) diskuteras så kallade hållbara yrken.135 Med det syftar man på villkor som gör jobben hållbara och därmed främjar ett längre arbetsliv. Eurofound uppger att smärtsamma arbetsställningar, dålig balans mellan arbete och privatliv och dåliga karriärutsikter är faktorer som ofta anges som förklaring till mindre hållbara arbeten för äldre arbetstagare. Eurofound menar även att hållbarhet i arbetslivet skiljer sig åt mellan yrkesgrupper och kön. I deras undersökning är det främst äldre kvinnliga chefer och akademiskt utbildade som uppger att arbetet innebär en risk för deras hälsa. Bland kvinnorna var det många med yrken, medelhög utbildning respektive lågkvalificerade yrken som uppgav att de inte kunde arbeta till . Manliga chefer, män med akademisk utbildning samt akademiskt utbildade män på mellannivå i allmänhet var den grupp som i minst grad uppgav att de inte kunde arbeta till 65. En tysk undersökning visade att kvinnor tar större hänsyn till hälsan, medan män tar större hänsyn till arbetets innehåll när det gäller viljan att fortsät- 3 HUR MOTSVARAR ARBETSMARKNADEN FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR PERSONER I ÅLDERN 55+? ta i anställning efter den i normala pensionsåldern. Männens motivation påverkade i stor utsträckning deras önskan att stanna kvar i arbetslivet. Kvinnorna tog i stället i högre grad hänsyn till den upplevda arbetsförmågan.136 Forskning visar att arbetsmarknaden inte alltid är anpassad för de äldre arbetstagarna. Det finns även kunskapsluckor. Statistik visar att äldre diskrimineras på arbetsmarknaden, men det behövs mer kunskap om hur åldersdiskriminering fungerar på arbetsplatser. Det saknas även studier som jämför yngres och äldres inlärningsförmåga och produktivitet inom olika yrken. Forskningen visar att det finns riskyrken vad gäller både sensorisk och fysisk försämring, där arbetsplatserna kan behöva anpassas till äldre arbetstagare. Det finns också sociala faktorer som medför att arbetstagare kan anse det svårt eller omöjligt att vara kvar längre i arbetslivet. Hur arbetsmarknaden kan ta vara på erfaren arbetskraft Åtgärder för att förbättra arbetsmiljön är den viktigaste faktorn om man vill underlätta för personer att fortsätta arbeta.137 Det kan handla om att vidta tekniska förbättringsåtgärder, att tillhandahålla hjälpmedel, att se över arbetstiden och vid vilka tider arbetstagaren arbetar samt att anpassa arbetsuppgifterna. Forskningsläget visar att en kombination av rehabilitering och ergonomiska insatser är effektivt för att återfå arbetsförmågan. De arbetsplatsinsatser som undersökts är framför allt arbetsplatsutredning rörande fysisk och psykosocial arbetsmiljö, ergonomiska förändringar, anpassning av arbetstid samt byte av arbetsuppgifter. Studier visar att arbetsmiljön kan anpassas ergonomiskt till behoven hos äldre anställda.138 I några länder har man riktat särskilt fokus mot detta. I måste företagen enligt lag utarbeta aktionsplaner och anpassa arbetsförhållanden till äldre arbetstagare.139 I har arbetsmarknadens parter kommit överens om att gemensamt verka för att ta tillvara de äldres arbetsförmåga och reglerna är lagstadgade. Två litteraturöversikter visar även att insatser på arbetsplatsen i kombination med insatser för att förbättra individens livsstil är effektiva för att förbättra välbefinnandet och minska sjukfrånvaron.140 Den ena studien poängterar dock att detta är ett relativt ungt forskningsfält och att det behövs fler studier. 4.1 Exempel på anpassningar Mörkerseendet försämras med stigande ålder.141 Studier visar att en 65-åring behöver mer än så hög belysningsstyrka som en 20-åring.142 Vid nybyggnation och andra förändringar för att exempelvis säkerställa minskad energiförbrukning är det därför viktigt att inte försämra belysningsförhållanden för de äldre arbetstagarna.143 påpekar att uppfyllandet av syn- och belysningsbehov för äldre arbetstagare är en stor utmaning när det gäller framtidens ljusdesign av arbetsplatser. Som tidigare nämnts är äldre arbetstagare en av de grupper som är känsliga för buller. skriver i en rapport att åtgärder mot störande buller i arbetslivet i första hand ska riktas mot bullerkällan. HUR ARBETSMARKNADEN KAN TA VARA PÅ ERFAREN ARBETSKRAFT 2013/14:RFR8 andra hand för att begränsa bullrets utbredning och först i tredje hand genom att skydda mottagaren med hjälp av exempelvis hörselskydd. I vissa fall kompliceras åtgärder mot störande buller, exempelvis när personen måste kunna uppfatta tal eller andra ljud i omgivningen. Detta innebär att bland annat pedagoger eller personer inom vård och omsorg inte kan utnyttja hörselskydd. Betydelsen av åtgärder mot bullerkällan och bullrets utbredning blir i sådana fall av stor vikt. Man kan också vidta åtgärder för att motverka den ohälsa som det störande bullret orsakar, till exempel med hjälp av hörselvilorum och tid för återhämtning. Även pedagogiska och sociala insatser för att påverka attityder, röstanvändning eller ljudklimatet på arbetsplatsen kan vara aktuella.144 Den fysiska kapaciteten påverkas av muskelstyrka och flexibilitet samt psykologiska faktorer, vilka försämras med åldern. Besvär i muskler och leder förekommer till exempel oftare bland äldre arbetskraft. Det påverkar i sin tur förmågan att utföra detaljerade rörelser.145 Utformningen av arbetsplatser och arbetsställningar påverkar människors möjligheter att utföra sina arbetsuppgifter med precision eller snabbhet.146 Arbeten där man tar hänsyn till kunskap om ergonomi leder till en högre prestationsförmåga hos arbetstagarna. Det går även att undvika risker för arbetsskador hos äldre om de tilldelas arbeten som skapar mindre belastning.147 Om arbetsgivaren är uppmärksam på fysiska och kognitiva förändringar i samband med åldrandet kan även allvarliga olyckor förebyggas.148 En tysk studie om riskyrken (i detta fall bilindustrin) visar att insatser för att anpassa arbetssituationen för äldre har betydelse. Arbete vid löpande band kan på lång sikt leda till fysiska funktionshinder, men om äldre tilldelas arbeten som skapar mindre belastning kan skador undvikas.149 Det krävs ökad kunskap om åldrandets processer och ökad kunskap om hur utformning av arbeten, arbetsplatser och arbetsställningar kan underlätta för äldre arbetskraft. Att åldras innebär inte att individen blir oförmögen till arbete. Ett företag i hade svårt att anställa yngre arbetskraft och började i stället anställa pensionärer.150 är genomsnittsåldern och den äldsta – som är – jobbar heltid. 4.2.1 Ett norskt avtal konstaterade man i att det var fler människor som lämnade än som inträdde på arbetsmarknaden, och man tog initiativ till åtgärder för att förlänga arbetstiden hos norska arbetare.151 Man har bland annat arbetat med att förändra attityderna till äldre arbetskraft. I det så kallade trepartsavtalet () kom regeringen och arbetsmarknadens parter 2013/14:RFR8 4. HUR ARBETSMARKNADEN KAN TA VARA PÅ ERFAREN ARBETSKRAFT överens om att verka för ett ökat arbetskraftsdeltagande bland äldre arbetstagare, det vill säga en höjning av den faktiska pensionsåldern. I en reform 2011 avskaffades den obligatoriska pensionsåldern. Detta har medfört att den reella pensionsåldern har höjts. Undersökningar visar även att attityden mot äldre har förbättrats. En av orsakerna var att Senter for Seniorpolitikk inrättades. Det är en nationell plattform för information, kommunikation och debatt om ledande seniorpolitiska frågor. Den är statligt finansierad och engagerar ministerier, politiska partier, myndigheter, arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer, forskare och icke-statliga organisationer, såsom pensionärsorganisationerna. En slutsats av detta är alltså att det inte räcker med att höja pensionsåldern för att förändra synen på äldre arbetskraft. Information och kunskap är också betydelsefullt för att förbättra attityderna.152 4.2.2 Den finska modellen uppmärksammades i att ett stort antal arbetstagare var på väg att lämna arbetsmarknaden. Därför utvecklades metoder och arbetssätt på individ-, organisations- och samhällsnivå för att ta tillvara äldre arbetskraft. Perspektivet kallas age management eller generation management och bygger på modeller för att ta tillvara äldres arbetskraft och arbetsförmåga. Man arbetar långsiktigt och förebyggande. management utgår från att arbetsledningen blir medveten om och har en vilja att förändra attityderna till äldre. Enligt modellen utgör ett åldersmedvetet ledarskap en nyckelfaktor för att ta tillvara den äldre arbetskraftens förmågor. Modellen är individanpassad och utgår från varje individs behov och förutsättningar. Det kan handla om att gå ned i arbetstid, att minska den fysiska belastningen, skräddarsy datorkurser eller exempelvis öka antalet arbetsuppgifter där den förstärkta sociala förmågan kommer till sin rätt. Målet är att få balans mellan arbetsförmågan och prestationskraven. Arbetsmarknadens parter har kommit överens om att gemensamt verka för att vidmakthålla de äldres arbetsförmåga, vilket nu är inskrivet i lagen. Kollektivavtal har slutits inom teknologiindustrin, där arbetsgivarna samt ett flertal fackförbund har förbundit sig att verka för förlängda arbetskarriärer. Stora resurser har satsats på att utbilda äldrecoacher, vars syfte är att hjälpa till att anpassa arbetet efter de äldres förutsättningar. Som tidigare nämnts mäts individers arbetsförmåga genom ett arbetsför- måge-index. I finska studier har man sett att arbetsförmågan förbättras hos äldre personer som erbjudits hälsofrämjande metoder, ergonomi och managementträning (se figur 8). HUR ARBETSMARKNADEN KAN TA VARA PÅ ERFAREN ARBETSKRAFT 2013/14:RFR8 Effekter av olika åtgärder för att förbättra arbetsförmågan Hälsofrämjande, ergonomi, managementträning har stora reformer av den tyska arbetsmarknaden genomförts, delvis som ett sätt att möta demografiska förändringar. Några av dessa har berört ett förlängt arbetsliv och olika åtgärder för att förbättra förutsättningarna för ett förlängt arbetsliv. Pensionsreglerna har ändrats och fack och arbetsgivare har gått samman för att skapa uthålliga arbetsplatser. Det har också etablerats aktiva företagsnätverk som arbetar för att möta demografiska förändringar. Ett exempel är Econsense, ett nätverk med 32 företag, som bland annat arbetar för att bättre ta tillvara arbetskraft som ett sätt att möta en allt äldre befolkning. Reformerna och samarbetena har fått effekt och det är en betydligt större andel äldre som förvärvsarbetar.153 Exempel på svenska förslag är den statliga utredningen arbetsliv . Utredningen föreslog en rad åtgärder för att få fler att stanna kvar i arbetslivet. En sådan åtgärd är att i större grad erbjuda äldre arbetstagare möjligheten att starta eller fortsätta driva eget företag, en annan att erbjuda olika deltidslösningar alternativt delpension. Ytterligare ett sätt som diskuteras är ekonomiska incitament, som sänkta skatter för äldre. Det skulle ligga i linje med det jobbskatteavdrag som infördes och som därefter utvidgats i flera steg. För att ge äldre arbetstagare incitament att fortsätta arbeta efter pensionsåldern gjordes jobbskatteavdraget högre för personer över 65 år.154 I en rapport till pensionsåldersutredningen föreslår en ledande finsk forskare inom området bland annat att inrättar ett nationellt program för äldre arbetstagare. Likaså bör samarbetet mellan olika departement och arbetsmarknadens parter förbättras. Ett annat förslag är att man inrättar ett 2013/14:RFR8 4. HUR ARBETSMARKNADEN KAN TA VARA PÅ ERFAREN ARBETSKRAFT forsknings- och samordningscenter, som ska ansvara för forskning om äldres arbetsförmåga.155 utlyste Forte156 medel för Forte-centra och programstöd om åldrande och hälsa. Utlysningen gällde bland annat frågor kring arbete och äldre.157 Detta anslag tilldelades forskargrupper inom . Även programstöd tilldelades studier om övergång och anpassning efter pensionering med fokus på psykologisk hälsa158 och om effekterna av en åldrande befolkning på arbete, pension, boende och hälsa ur ett livscykelperspek- tiv.159 Det finns flera europeiska projekt som arbetar med frågor kring hur man kan ta tillvara äldre arbetskraft. Best Agers är ett EU-projekt för att behålla den äldre arbetskraften. Målet för projektet är att hitta goda exempel på hur kompetensen hos den äldre arbetskraften – – bäst förs vidare. 19 organisationer från åtta länder runt deltar i Best Agers inom det så kallade Östersjöprogrammet. och ansvarar för två forskningspaket. Forskningen handlar om att i de berörda länderna undersöka vad som i respektive land är hindren för att stanna kvar i eller återinträda i arbetslivet efter . På så sätt hoppas man hitta och kunna sprida fungerande metoder i de åtta länderna för att behålla den äldre arbetskraften. Network for Workplace Health Promotion (ENWHP) är ett informellt nätverk som bildades med visionen hälsosamma arbetstagare i hälsosamma organisationer. Nätverket omfattar 28 länder i EU, däribland . ENWHP har ett flertal forskningsprojekt, bland annat med fokus på att behålla den äldre arbetskraften.160 SHARE (Survey on Health, Ageing and Retirement in Europe) är ett EU- projekt som startade och är planerat att fortgå . SHARE är en tvärvetenskaplig och tvärnationell databas om hälsa, socioekonomisk status och sociala nätverk där mer än 85 000 personer som är eller äldre från 19 europeiska länder (samt ) ingår. Databasen hanterar bland annat frågor om äldres arbete och pension.161 Svenska SHARE sköts av en forskargrupp vid universitet.162 Projektet syftar till att HUR ARBETSMARKNADEN KAN TA VARA PÅ ERFAREN ARBETSKRAFT 2013/14:RFR8 hjälpa forskare att förstå konsekvenserna av befolkningens åldrande i . På så sätt ska projektet hjälpa beslutsfattarna att göra bedömningar av förändringar inom hälsa samt social och ekonomisk politik. Eurofound är ett EU-organ som inrättades 1975. Eurofound bedriver forsknings- och utvecklingsprojekt inom områdena arbets- och levnadsvillkor. Eurofound har bland annat ett sysselsättningsinitiativ för en åldrande arbets- En databas har skapats med exempel och en guide för god praxis inom age management.163 Både den finska management-modellen, Best Agers, ENWHP och Eurofound betonar olika insatser på individnivå, på arbetsplatsnivå och på samhällsnivå för att kunna ta tillvara äldre arbetskraft. På individnivå är det viktigt att tacka ja till de erbjudanden om kompetensutveckling som erbjuds. Det är även viktigt med en hälsomedvetenhet som gör att man lyssnar på kroppens signaler och undviker skiftarbete samt tungt och repetitivt arbete. För arbetsgivare är det av vikt att skapa en miljö där alla medarbetare kan prestera väl utifrån sina förutsättningar, oavsett ålder och kön, och att utveckla ett åldersmedvetet ledarskap i organisationen. Här krävs en ökad kunskap om åldrandets processer och äldres förutsättningar för arbete. Fokus bör riktas mot individuella förutsättningar, inte mot arbetstagarens ålder. Det krävs en större flexibilitet för att anpassa anställningarna till de förutsättningar individerna har. En högre flexibilitet på arbetsmarknaden stöds också i amerikansk forskning där man funnit en positiv relation mellan upplevd livskvalitet och flexibilitet på arbetsplatsen hos äldre arbetstagare.164 Forskarna menar att man behöver utveckla planer som innefattar kompetensutveckling för alla anställda och skapa metoder där äldre överför kunskap till yngre. Man måste se bortom strikta åldersgränser och utveckla flexibla pensioneringsmöjligheter. Det är också viktigt att utveckla en positiv attityd till äldre i organisationen. Underlagen visar att alla inslag av åldersdiskriminering i lagar och förordningar som berör arbetslivet bör motverkas. Det är viktigt att undvika särbehandling på grund av ålder i arbetslivet. Offentliga institutioner kan utgöra ett föredöme och till exempel engagera äldre personer i synlig offentlig verksamhet.165 Vi lever allt längre, vilket gör att vi även kan förvänta oss fler år som pensionärer, även om dagens pensionsålder höjs. Forskningen visar att utvecklingen av övervikt och fetma dock kan komma att påverka medellivslängden, liksom förekomsten av demenssjukdomar och andra sjukdomar som förkortar livslängden. Det finns en stor mängd internationell forskning kring åldrandets fysiska, sensoriska och kognitiva processer. Det är vedertaget att fysiologiska, sensoriska och kognitiva funktioner förändras med stigande ålder. Vad gäller kognitiva funktioner förändras olika förmågor i olika takt. Några förmågor, exempelvis kristalliserad intelligens, förbättras långt upp i åldrarna och kan vara intakt . Andra förmågor, såsom psykisk snabbhet, arbetsminne och episodiskt minne, försämras snabbare. Forskning visar att det finns en stor variation mellan individer när det gäller hur de förändras. Variationen mellan individer ökar dessutom med åldern; vi blir alltså mer fysiologiskt och kognitivt olika ju äldre vi blir. Variationen består i en kombination av individens genetiska förutsättningar och livsstilsval såsom exempelvis utbildning, yrkesval samt hur fysisk och intellektuellt aktiv individen är genom livet. Det finns alltså stora möjligheter för individen att påverka åldrandets konsekvenser genom en aktiv livsstil. Fysisk träning ger dessutom förbättringar av den kognitiva förmågan och vice versa. Individer tillämpar också effektivt olika strategier för att kompensera för försämrade förmågor. Eftersom det finns en stor variation mellan individer och när det gäller hur individer förändras är kronologisk ålder ett dåligt mått för att bedöma en individs funktionella status. Det kan därför vara mer relevant att fokusera på individens funktionella ålder och att bedöma individens arbetsförmåga. Internationellt, framför allt i , finns relativt mycket forskning om hur man kan bedöma arbetsförmågan hos äldre. Arbetsmarknaden är inte alltid anpassad för att på bästa sätt tillvarata arbetskraft i åldern . Ett exempel är att forskningen visar att det finns negativa attityder till äldre arbetskraft. Däremot saknas djupare kunskap om vad som ligger bakom de negativa attityderna. Internationella forskningsprojekt påpekar att ett åldersmedvetet ledarskap med ökad kunskap om äldres fysiologiska och kognitiva behov kan vara ett steg på vägen för att motverka negativa attityder. I bland annat har man arbetat aktivt med att förändra attityderna till äldre arbetskraft, med hjälp av ökad information och kunskap. Forskning visar att ur en hälsoaspekt finns det alltså goda förutsättningar för ett ökat arbetskraftsdeltagande i gruppen . Det finns god tillgång till svensk och internationell forskning inom detta område. En rad rapporter har pekat på behovet av en förbättrad arbetsmiljö för att öka äldres sysselsättningsgrad och på att arbetsmarknaden bättre kan anpassas för att tillgodose de SLUTSATSER 2013/14:RFR8 äldres förutsättningar för fortsatt arbete. Exempel på åtgärder är bättre belysning, mer kunskap om yrkesspecifika ergonomiska lösningar, fler möjligheter till vidareutbildning samt deltidsarbete och flexibla arbetstider. Forskningen pekar på ett behov av en större flexibilitet och anpassning till individens funktionella förutsättningar. Det är dock svårt att hitta studier som belyser hur sådana åtgärder har genomförts och det finns kunskapsluckor kring bransch- eller yrkesspecifika problem. Exempelvis är kunskapen om vilka yrken som är riskfyllda god, men inte om vad som orsakar förtida pensionsuttag. Det saknas också kunskap om hur man kan förebygga problem i särskilt utsatta arbeten. ligger inte i framkant vad gäller forskning om äldre arbetskraft på samma sätt som inom andra områden inom åldrandeforskning. Sammanfattningsvis är forskningen enig om att personer i åldern är fysiologiskt och kognitivt mer högpresterande än tidigare generationer. Fortsätter denna trend innebär det alltså att kommande generationer arbetskraft i denna åldersgrupp sannolikt är ännu bättre fysiskt och kognitivt rustade för fortsatt arbete långt upp i åldrarna. Med andra ord: alla kan inte arbeta med allt hur länge som helst, men många kan arbeta med mycket och längre än vad som är fallet. (1990). Hierarchies, , Bodies: A theory of . Gender and Society 4, 139–158. (2011). Allvarliga arbetsskador och långvarig sjukfrånvaro. : Försäkrings årliga rapport. (2013). Allvarliga arbetsskador och långvarig sjukfrånvaro. : Försäkrings årliga rapport. AMF – Novus (2013). Undersökning om allmänhetens syn på arbete efter 65 och trivsel på arbetsplatsen. Arbetsförmedlingen (2012). Arbetsmarknadsutsikterna : Prognos för arbetsmarknaden –2014. (2006). Anpassning av arbetsförhållandena med åldersperspektiv. (2011). (2012). Belastningsergonomiska studier utifrån ett produktions- och systemperspektiv – interventioner, verksamhetseffekter och konsekvenser. (2012). Kunskapssammanställning: Jobba längre – vad vet vi om äldre i arbetslivet? (2012). Kunskapsöversikt: Syn och belysning för äldre i arbetslivet. (2013). Kunskapssammanställning: Under luppen – genusperspektiv på arbetsmiljö och arbetsorganisation. (2013). Kunskapssammanfattning: Störande buller i arbetslivet. Baltes, P.B. (1993). The aging mind: Potential and limits. The Gernotologist, 33(5), s. 580–594. Baltes, P. & Lindenberger, U. (1997). Emergence of a powerful connection between sensory and cognitive functions across the adult life span: a new window to the study of cognitive aging? Psychol Aging, 12(1), s. 12–21. & , K. (2011). Population Aging and the Future of the Welfare State: The Example of . Population and , 37, s. 158– 170. Besen, E. (2013). The Job-Demans-Control-Support model: understanding the implications of age. Del av Symposium Employment and Retirement. 66th Annual Scientific Meeting, , No- vember, 2013. Best Agers, Baltic sea region programme 2007–2013, project.eu/Portals/18/Containers/BestAgers/Flyers/Aeldre%20i%20arbejdslivet_S V.pdf. REFERENSER 2013/14:RFR8 Biquand, S. & Heddad, N. (2012). An ergonomic approach to improve work conditions of folder employees in social housing. Work, 41, s. 383–387. Bundesministerium des Innern (2012). Federal Government Report on the Demographic Situation and Future Development of . Büsch, V. m.fl. (2012). Determinants of Work Motivation and Work Ability among Older Workers and Implications for the for Continued Employment, Comparative Population Studies/Zeitschrift für Bevölkerungswissenschaft 2010:35. , L. m.fl. (2010).