rfr · H10WRFR8 · 2014-01-30 00:00:00 — – forskning om arbetstagarnas och arbetsmarknadens förutsättningar 978-91-86673-69-7 Riksdagstryckeriet, , 2014 har genom riksdagsförvaltningens utvärderings- och forskningssekretariat tagit fram en forskningsbaserad underlagsrapport om förutsättningarna för ett längre arbetsliv. Fokus riktas i rapporten mot arbetstagare som är eller äldre. Bakgrunden är att den ökande medellivslängden och en allt äldre befolkning aktualiserar frågor om hur arbetskraften kan tas tillvara. Huvudfrågan är vilka kroppsliga och kognitiva förutsättningar det finns för att arbeta länge, samt hur arbetsmarknaden är utformad för att tillvarata erfaren arbetskraft. Underlaget belyser förutsättningar utifrån kön och olika sektorer på arbetsmarknaden, liksom hur utvecklingen har sett ut tidigare och kan förväntas se ut framöver. Utskottet har tidigare intresserat sig för frågorna, bland annat genom ett öppet seminarium om erfaren arbetskraft . Forskningsgenomgången har tagits fram av , doktorand i psykologi vid , som har deltagit i utvärderings- och forskningssekretariatets doktorandprogram med finansiering av forskningsrådet Forte (tidigare FAS). Projektledare har varit forskningssekreterare . I arbetet har också forskningssekreterare och , praktikant, deltagit. , professor i sociologi och arbetsvetenskap vid , och , professor i geropsykologi vid , har läst och på ett mycket förtjänstfullt sätt kommenterat underlaget. Som brukligt är svarar författaren för innehåll och slutsatser i forskningsgenomgången. Det innebär att vi kan förvänta oss fler pensionärer och fler år som pensionär, med nuvarande pensionssystem. Dessutom har etableringsåldern på arbetsmarknaden blivit högre, vilket leder till färre arbetade år och till att försörjningsbördan under de arbetsföra åren ökar. Forskningen är samstämmig kring att syn, hörsel, muskelstyrka och minne med mera försämras med stigande ålder. Variationen mellan individer för hur de olika funktionerna förändras är dock stor, och det finns goda möjligheter att som individ påverka den egna kapaciteten. Hos många bibehålls därför förmågorna högt upp i åldrarna. Forskningen visar att äldre har bättre förutsättningar att fortsätta arbeta än tidigare generationer. Däremot är arbetsmarknaden inte alltid anpassad för att ta tillvara arbetskraft . Arbetsmarknaden skulle kunna anpassas bättre för att bemöta de förutsättningar för fortsatt arbete som finns, bland annat genom förändringar i arbetsmiljön. Inom detta område finns dock kunskapsluckor kring yrkesspecifika problem. Det gäller till exempel vad som orsakar pensionsuttag inom vissa yrken och hur man kan förebygga problem i särskilt utsatta delar av arbetsmarknaden. Det behövs även mer kunskap kring mekanismerna bakom åldersdiskriminering. Slutsatserna från etablerad forskning inom området visar att förändringar bör göras på såväl individsom arbetsplats- och samhällsnivå om man vill kunna öka de äldres deltagande på arbetsmarknaden. För individen är det bland annat viktigt att ta tillvara erbjudanden om kompetensutveckling. Ar- betstagare i åldern bör även uppmärksamma sin hälsa genom att lyssna på kroppens signaler. Arbetsgivare bör skapa en miljö där alla medarbetare kan prestera väl utifrån sina förutsättningar, oavsett ålder och kön. Ett åldersmedvetet ledarskap kan behöva utvecklas i organisationen, vilket kan innebära kunskap om åldrandets processer och om förutsättningar för ett längre arbetsliv. Ett åldersmedvetet ledarskap fokuserar på individuella förutsättningar. På samhällsnivå är det viktigt att påverka attityderna till arbetskraft . En äldre befolkning...................................................................................... Demografiska förändringar i arbetslivet............................................... Orsaker till att stanna i eller lämna arbetslivet ..................................... Sjukdomar och sjukfrånvaro .............................................................. Färre måste försörja fler ..................................................................... 2 Ändrade förutsättningar att stanna i arbetslivet........................................... 2.1.2 Hjärt- och kärlfunktioner........................................................... 2.1.5 Stor variation i fysiologiskt åldrande......................................... 2.3.1 Förändringar under vuxenlivet .................................................. 2.3.2 Variation mellan individer......................................................... 2.3.3 Kopplingar mellan övervikt och kognitiv hälsa......................... 2.3.4 Kognitiv funktion och kön ........................................................ 2.3.5 Dagens äldre är kognitivt bättre än tidigare generationer.......... 2.3.6 Kognition och hjärnans åldrande............................................... 2.3.7 Betydelse av utbildning och yrke samt fysisk och 2.3.8 Samband mellan fysiologiskt, sensoriskt och kognitivt Kompensation för fysiologisk och kognitiv försämring..................... Konsekvenser av att fortsätta arbeta................................................... Individuella förutsättningar att arbeta ................................................ 3 Hur motsvarar arbetsmarknaden förutsättningarna för personer i 3.1.1 Attityder internationellt ............................................................. 3.1.2 Stannar yngre längre på arbetsplatsen? Åldrandets påverkan inom olika yrken............................................... 3.2.5 Hållbara yrken....................................................................... Hur arbetsmarknaden kan ta vara på erfaren arbetskraft ........................... Exempel på anpassningar .................................................................. 4.2.1 Ett norskt avtal.......................................................................... 4.2.2 Den finska modellen ................................................................. 4.2.4 Svenska förslag......................................................................... 4.3.1 Best Agers ................................................................................ Medellivslängden i världen ökar. Detta är tydligast i länder med hög välfärd såsom Sverige.1 Medellivslängden vid födseln var . är den 79,9 år.2 beräknas den vara för kvinnor och för män. Medellivslängd för svenska kvinnor och män 1960–20603 Medellivslängden ökar av flera skäl, såsom ökade ekonomiska resurser, förbättrad sjukvård och mer kunskap om hur ohälsa kan förebyggas. Det finns dock skillnader i befolkningens hälsonivå. Hälsan hos personer i glesbygden är till exempel sämre än hos personer som lever i eller nära större samhällen. Även personer med låg inkomst och låg utbildning uppvisar kortare medellivslängd.4 När man 1913 fattade beslut om en allmän pensionsförsäkring kunde den som fyllt i genomsnitt förvänta sig som pensionär.5 Dagens 65- åringar kan i stället se fram emot med pension. Om medellivslängden fortsätter öka och den faktiska pensionsåldern ligger kvar vid kommer vi om några decennier att vara pensionärer en tredjedel av våra liv.6 En alternativ modell, som tar hänsyn till återstående livslängd, har i stället föreslagits (se figur 2). beräkningar för en alternativ pensionsålder anger den pensionsålder som skulle krävas för att få samma pension som man hade fått om den genomsnittliga livslängden inte hade ökat. Enligt dessa beräkningar skulle en alternativ pensionsålder 2060 vara 69,4 år.7 som dagens äldre är friskare8 finns det faktorer som kan motverka utvecklingen mot en ökad medellivslängd. är vart femte barn och hälften av alla vuxna svenskar överviktiga eller feta.9 Fetma ökar risken för hjärt- och kärlsjukdomar och typ 2-diabetes.10 Dödligheten i hjärt- och kärlsjukdomar har minskat i , men är fortfarande den dominerande orsaken till sjuklighet och död.11 Det är möjligt att en ohälsoepidemi som ökad övervikt och fetma kan påverka den framtida medellivslängden och åldersfördelningen. Alternativ pensionsålder och tid som pensionär12 Förväntad tid som pensionär 1.2 Demografiska förändringar i arbetslivet Andelen äldre arbetstagare har ökat och internationellt sett arbetar vi i längre än i de flesta länder.13 Särskilt kvinnor arbetar länge i jämförelse med andra länder.14 Svenska äldre män () har ett högre arbetskraftsdeltagande än exempelvis män i och och lika högt som män i . Bland svenska äldre kvinnor är arbetskraftsdeltagandet högre än i , och , men lägre än på . Av män i åldern förvärvsarbetar . Det är en lägre andel i jämförelse med till exempel , då män i åldersgruppen arbetade i betydligt högre utsträckning än . Detta förklaras bland annat av att många då ännu var sysselsatta inom jordbruket och arbetade på den egna gården livet ut. För kvinnor ser utvecklingen annorlunda ut, främst på grund av att många kvinnor arbetade i hemmet. förvärvsarbetar av kvinnorna i gruppen 60–. Bland personer som fortsätter att arbeta efter den ordinarie pensionsåldern är sysselsättningen dubbelt så hög bland män som bland kvinnor.15 Trenden är dock att både män och kvinnor arbetar längre. Det är ett resultat av att dagens äldre har högre utbildning och bättre hälsa.16 Enligt lagen om anställningsskydd (LAS) har individen inte rätt att kvarstå i sin anställning efter fyllda . Det innebär att en arbetsgivare kan säga upp en anställd som fyllt utan saklig grund. Det medför att för både arbetsgivaren och arbetstagaren kan vara ett riktmärke för när en anställd ska lämna sin anställning. I är dock föreställningen som den normala pensionsåldern rotad än i andra länder.17 Kadefors m.fl. har studerat effekter av den så kallade LAS-gränsen, alltså den ålder till vilken man har rätt att som arbetstagare kvarstå i tillsvidareanställning. 2001 höjdes LAS-gränsen från 65 till . Inledningsvis var det få som valde att fortsätta, men andelen har sedan ökat. Kadefors m.fl. pekar på att det kan ta – kanske uppemot – att se effekter av genomförda förändringar. Likaså tar det tid att förändra inställningen till när det är lämpligt att gå i pension, inte minst för anställda som närmar sig 65- årsdagen och som redan har hunnit göra sig en bild av de kommande åren.18 Internationellt finns en tendens att höja åldern för avgångsskyldighet. Ex- empelvis har , och förbjudit avtal om att en viss ålder innebär avgångsplikt. har höjt den till 70 år.19 En höjd pensionsålder leder normalt till högre arbetskraftsdeltagande, men kan även få effekter på arbetslöshet. I till exempel har pensionsåldern höjts från till . Arbetskraftsdeltagandet bland äldre ökade då för män och för kvinnor. ökade dock arbetslösheten för denna grupp med cirka 10–. Det innebär alltså i detta fall att arbetslösheten ökade i denna åldersgrupp i förhållande till arbetskraftsdeltagandet.20 Arbetslösheten bland äldre arbetstagare är låg i . Det är också ett litet inflöde i arbetslöshet för denna grupp. Men de äldre som blir arbetslösa har svårt att åter ta sig in på arbetsmarknaden och en stor andel av de äldre arbetslösa är därför långtidsarbetslösa. Det finns en svag tendens till en ökning av antalet äldre som är inskrivna på arbetsförmedlingen, vilket kan förväntas medföra fler långtidsarbetslösa äldre.21 Den svenska arbetsmarknaden har strukturer som verkar könssegregerande, vilket bland annat visar sig i en traditionell yrkesuppdelning. Män är i högre grad anställda inom den tekniska sektorn och kvinnor inom vård och omsorg. Endast tre av de 30 största yrkena har en jämn könsfördelning.22 Både anställningsgrad23 och val av utbildning24 samt hur arbetet organiseras bidrar till segregeringen.25 Det har dock skett förändringar i riktning mot en minskad yrkesuppdelning. är två tredjedelar av dem som examineras i den högre utbildningen kvinnor. Det har dock ännu inte avspeglats i löner eller andel kvinnor i ledande positioner.26 Kvinnor arbetar deltid i betydligt större utsträckning än män och har i högre grad tidsbegränsade anställningar. Tendensen är att kvinnors arbetslivsdeltagande ökar, bland annat genom en ökad andel heltidsarbetande. 1.3 Orsaker till att stanna i eller lämna arbetslivet Antalet äldre arbetstagare som uppger att de skulle kunna fortsätta arbeta är fler, än dem som vill göra det.27 Värderingar som styr inställningen till arbete och till äldre i olika kulturer styr också skälen för fortsatt arbete eller pensionering.28 Valet att fortsätta att arbeta efter pensioneringen avgörs bland annat av hur meningsfullt arbetet upplevs i jämförelse med andra alternativ utanför arbetet.29 Livspartnern och den närmaste sociala omgivningen är viktig för om man väljer att gå i pension. Det är till och med viktigare än hälsa, fysisk miljö eller arbetstillfredsställelse.30 Vidare är även möjligheter till utveckling och inflytande på arbetet, ansvar för andra, tillfredsställelse med arbetstiderna och meningsfulla arbetsuppgifter betydelsefulla för om man vill pensioneras eller stanna kvar i arbetslivet.31 Även kollegers pensionering har betydelse för beslutet.32 menar att tjänstepensionerna bidrar till att äldre lämnar arbetslivet tidigt.33 Beslutet att gå i pension föregås också ofta av en avvägning mellan inkomst och fritid. Att skjuta upp pensioneringen ger en högre livsinkomst, då tiden med lön förlängs och pensionskapitalet ökar.34 Undersökningar av privatekonomiska faktorers betydelse har dock gett motstridiga resultat. Mycket tyder på att ekonomiska incitament spelar en mindre roll för beslutet att gå i pension än pensioneringsnormer i samhället. Det gäller särskilt för äldre med lägre förvärvsinkomst.35 Det är framför allt två variabler som är av betydelse för om man väljer att fortsätta arbeta efter eller inte: om man är egen företagare och vilken utbildning man har. Egenföretagare och personer med en lång akademisk utbildning fortsätter att förvärvsarbeta efter 65 i högre utsträckning. Framför allt forskarutbildade väljer att fortsätta förvärvsarbeta Även om skillnaderna mellan män och kvinnor har utjämnats har män en större benägenhet än kvinnor att fortsätta arbeta efter 65. Däremot kan äldre kvinnors arbetsdeltagande förväntas öka i jämförelse med mäns.37 Det är en följd av att antalet högutbildade kvinnor ökar. Upplevelsen av stress och att inte räcka till i arbetet ökar viljan att gå i pension. En undersökning bland anställda i hälso- och sjukvården visade att läkare och psykologer i högst utsträckning planerade att arbeta längre än till . Undersköterskor tillhörde dem som i minst utsträckning ville arbeta längre. De upplevde arbetet som fysiskt ansträngande och trodde sig därför inte orka arbeta efter 65. Sjuksköterskor upplevde mer än andra att arbetstakten var hög, att de ställde höga krav på sig själva och att personalbrist gav upphov till stress.38 Gifta och samboende par önskar ofta gå i pension . Men kvinnor anpassar sig i högre utsträckning till maken än vice versa.39 Att få tillbringa med familjen är den vanligaste anledningen för kvinnor till att gå i pension. För män är den vanligaste orsaken att de vill ägna sig helhjärtat åt sina fritidsintressen.40 Vissa yrken har en lägre pensionsålder, eftersom man har bedömt att åldersrelaterade förändringar kan försvåra yrkesutövning eller kan medföra risker för personen själv eller andra. Hit hör dansare och sångare anställda inom det statsunderstödda dans- och musikområdet. Även trafikpiloter, arbetstagare inom räddningstjänsten och vissa yrkeskategorier inom försvarsmakten har avtalat möjligheter till tidigare pension.41 1.4 Sjukdomar och sjukfrånvaro Både arbetsrelaterade sjukdomar och sjukfrånvarons längd kan tydligt relateras till ålder. Majoriteten av alla anmälda arbetsolycksfall med en beräknad sjukfrånvaro med återfinns bland arbetstagare . För män är den åldersrelaterade ökningen av arbetssjukdomar tydligare än för kvinnor. För kvinnor ökar antalet fall markant upp till åldersgruppen 45–för att sedan ligga relativt . Den övervägande delen av anmälningar för kvinnor är belastningsskador. av anmälningarna avser arbeten inom utbildning samt vård och omsorg.42 Försäkring (2013) gör en uppskattning om sjukskrivning och olycksfall som medför att man lämnar arbetslivet tidigare än beräknat. Det handlar om yrken där arbetstagarna i högre grad haft mer än 90 dagars sjukskrivning eller sjuk- eller aktivitetsersättning (f.d. förtidspension). Servicearbetare och fabriksarbetare har minst antal år i arbetslivet. Mätningarna visar också att kvinnor arbetar färre år än män. För män handlar det om yrken inom metallarbete och övrigt industriellt arbete och livsmedelsarbetare och för kvinnor metallarbete och övrigt industriellt arbete, sjuksköterskor, psykologer och socialsekreterare samt vård- och omsorgspersonal. Beräkningen görs utifrån förväntad återstående tid i arbetslivet utifrån det yrke man utövar. Här uppskattas att en VD har flest år i arbetslivet.43 En annan undersökning, baserad på yrkesindelningen i SCB:s lönestatistik, har beräknat vilka som är mest respektive minst drabbade i olika yrken. Till de mest drabbade yrkena hör diversearbete, handpaketerare och fabriksarbetare, industrirobotoperatörer och resevärdar. Till minst drabbade yrken hör specialister inom biologi med mera, högre ämbetsmän och politiker, piloter och fartygsbefäl samt drift- och verksamhetschefer. Mönstret ser nästan likadant ut för kvinnor och män. Studien uppskattar att kvinnor och män inte kommer att orka arbeta fram till ordinarie pensionsålder. Det saknas kunskap om risker i vissa branscher. För näringsidkare är kunskapen så gott som obefintlig. Frågan är inte heller prioriterad i vetenskapliga publikationer.44 Det står dock klart att jordbrukare arbetar länge, trots att deras arbete är tungt och riskfyllt.45 1.5 Färre måste försörja fler I takt med att medellivslängden ökar, ökar också den demografiska försörjningskvoten. Den demografiska försörjningskvoten är ett mått på hur stor andel av befolkningen som inte är ekonomiskt aktiv i förhållande till den som är det. Ju större kvoten är, desto större är utmaningarna när det gäller finansieringen av välfärdssystemet. var försörjningskvoten 0,71. Med andra ord försörjde varje förvärvsarbetande i genomsnitt 0,71 personer utöver sig själv. Antalet barn som föds ökar inte i samma takt som medellivslängden, vilket innebär att kvoten beräknas öka. beräknas den ligga närmare 0,80. På grund av urbaniseringen kommer försörjningskvoten att växa olika mycket i olika delar av landet. Det är en utveckling som beräknas fortsätta över tid.46 Vid sidan av demografisk försörjningskvot talar man om försörjningsbörda. Försörjningsbördan uttrycker antalet förvärvsarbetande i förhållande till hela befolkningen. uppgick försörjningsbördan till 2,14. Varje förvärvsarbetande försörjde då 2,14 personer inklusive sig själv. Försörjningsbördan förväntas liksom försörjningskvoten öka kraftigt. beräknas den vara 2,35.47 Förutom att medellivslängden ökar, har även etableringsåldern på arbetsmarknaden blivit högre. Etableringsåldern (alltså när tre fjärdedelar av en årskull är etablerad på den reguljära arbetsmarknaden) låg relativt stabilt (figur 3). Efter 1990-talet steg den snabbt och var som högst . Etableringsåldern på arbetsmarknaden har legat relativt stabilt runt cirka 26–. 48 En hög etableringsålder och ökad livslängd leder till en större försörjningsbörda. Grön=tjejer, röd=killar, blå=totalt Att försörjningsbördan ökar har konsekvenser för pensionssystemet. Det nya pensionssystem som infördes är konstruerat för att bättre än det tidigare kunna klara av framtida demografiska förändringar, till exempel ett ökat antal pensionärer i relation till antalet yrkesverksamma. Ett exempel är att inkomsten under hela livet ligger till grund för pensionen, inte enbart de då man haft högst inkomst. Ett annat är att pensionerna anpassas till den ökande livslängden genom att pensionen beräknas utifrån den förväntade livslängden för varje enskild årskull. 2 Ändrade förutsättningar att stanna i arbetslivet Åldrandet medför fysiologiska, sensoriska och kognitiva förändringar. Att äldre människor går långsammare och har mindre muskelstyrka än yngre människor är exempel på fysiologiska förändringar. Med stigande ålder försämras även syn och hörsel. Detta är exempel på sensoriska förändringar. Dessutom försämras vissa delar av minnet med åldern. Det är ett exempel på kognitiv förändring. Åldersrelaterade förändringar i dessa funktioner märks generellt från medelåldern och framåt.50 Att fysiologiska, sensoriska och kognitiva funktioner försämras med stigande ålder är vedertaget och har belagts i åtskilliga svenska och internationella populationsbaserade studier. Studier av kognitivt åldrande är ett väl etablerat internationellt forskningsområde (framför allt inom och ) . Dessa förmågor har undersökts med psykometriska test . Inom detta forskningsområde ligger i framkant. Bland annat finns både stora populationsbaserade studier51 samt det som är det största registret över tvillingar i världen. Arbetsförmågan är däremot inte lika väl undersökt i jämförelse med åldrandets processer i övrigt, vare sig i eller internationellt. Vad gäller forskning om arbetsförmåga är bland de ledande länderna.52 Men det bedrivs forskning om äldres förmåga till arbete även i andra länder i Europa53, i USA54 och i Australien55. I bedriver dock endast ett fåtal forskargrupper forskning om arbete och åldrande.56 Med tradition av populationsbaserade uppföljningsstudier borde dock ha bättre förutsättningar vad gäller forskning kring arbetsförmåga och ålder. När vi blir äldre får vi generellt sämre kondition och mindre muskelstyrka. Detta är exempel på fysiologiskt åldrande. Försämring i dessa funktioner observeras i redan medelåldern. Försämringen i muskelstyrka börjar märkas i medelåldern och blir tydligare ju äldre man blir. Genom att vara fysisk aktiv även i högre ålder kan man minska förlusten av muskelstyrka. Män har överlag mer muskelstyrka än kvinnor. Däremot förändras olika funktioner av muskelstyrka olika beroende på kön. 2013/14:RFR8 2 ÄNDRADE FÖRUTSÄTTNINGAR ATT STANNA I ARBETSLIVET skillnaden i handstyrka med ökad ålder, medan könsskillnader i gånghastighet ökar med åldern.57 2.1.2 Hjärt- och kärlfunktioner Med stigande ålder minskar muskelmängden i hjärtats kammare och hjärtvolymen ökar. Även hjärtats pumpförmåga minskar med åldern. Förändringen märks tydligast vid ökad fysisk belastning, då prestationen blir allt sämre. Med stigande ålder blir det svårare att andas ut. Det innebär att gasutbytet försämras i lungorna. I kombination med hjärtats åldrande ger det en försämrad kondition, vilket märks tydligast vid större påfrestningar.58 Lungkapaciteten hos dagens äldre har ökat i jämförelse med män och kvinnor i samma ålder . Det beror på att allt fler av dagens äldre är mer fysiskt aktiva än tidigare generationer.59 Försämringen av syreupptagningsförmåga börjar efter . Det finns en stor variation i hur syreupptagningsförmågan förändras hos äldre arbetstagare.60 Förändringen är inte relaterad till arbetsområde, utan snarare till hur fysiskt aktiv man är . Individer med kraftig försämring av syreupptagningsförmågan kan få svårigheter att utföra fysiskt krävande arbete mycket tidigare än väntat.61 2.1.5 Stor variation i fysiologiskt åldrande Det finns en stor variation mellan individer när det gäller hur de förändras med stigande ålder. Variationen är beroende av genetiska förutsättningar och livsstilsfaktorer. Genetiska förutsättningar i kombination med livsstil kan accelerera eller bromsa åldersrelaterade förändringar i det fysiologiska åldrandet. Till exempel kan regelbunden motion hålla den fysiska kapaciteten nästan oförändrad . Brist på lämplig motion kan göra en arbetstagare mindre fysisk kapabel än hans eller hennes fysiskt aktiva 65-åriga kollega.62 Sensoriskt åldrande innefattar syn, hörsel, smak, känsel och lukt. Alla dessa sinnen försämras med åldern. Det är framför allt synen och hörseln som är relaterade till arbetskapaciteten. 2 ÄNDRADE FÖRUTSÄTTNINGAR ATT STANNA I ARBETSLIVET 2013/14:RFR8