eunbil · H20N3011D6 · 2014-11-26 00:00:00 — möte (industri och inre marknad) Förslag till och rådets direktiv om paketresor och assisterade researrangemang och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 samt direktiv /83/EU och om upphävande av rådets direktiv /314/EEG (första läsningen) - Allmän inriktning/Lägesrapport Ansvarigt statsråd: . Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till ett direktiv om paketresor och assisterade researrangemang som ska ersätta det nuvarande minimidirektivet . Syftet är att införa enhetliga regler samt att uppdatera regelverket till dagens sätt att köpa paketresor och på så sätt förbättra konsumentskyddet. Ambitionen är att uppnå en allmän inriktning men alternativt kommer ordförandeskapet presentera en lägesrapport. har röstat om förslaget . Överläggning med civilutskottet har ägt rum . Ett möte med civilitskottet äger rum . Frågan har behandlats i . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen är positiv till initiativet att utvidga konsumentskyddet så att fler kombinationer av resetjänster omfattas och att göra regelverket mer enhetligt. Det nu liggande förslaget motsvarar enligt regeringens bedömning den övergripande målsättningen om att en god balans ska råda mellan konsumenters och näringsidkares intressen och att en snedvriden konkurrens på resemarknaden ska motverkas. Om ordförandeskapet i stället presenterar en lägesrapport kan regeringen notera denna. Se vidare i rådspromemoria. 5.Förslag till och rådets förordning om linbaneanläggningar (första behandlingen) Doc 2014/0107 (COD) Kommissionen lade fram ett förslag till förordning om linbaneanläggningar. finns ett direktiv för linbaneanläggningar (2000/9/EG). Förslaget till förordning syftar till att anpassa direktivet till det s.k. varupaketet, som antogs 2008 samt att åtgärda vissa problem som uppstått i samband med genomförandet av gällande direktiv. Ordförandeskapet lade fram ett kompromissförslag efter förhandlingar i rådsarbetsgruppen och i Coreper I. Avsikten är att ett beslut om allmän inriktning ska fattas vid KKR. Information har skett till CU. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan stödja ordförandeskapets förslag. Regeringen är positivt inställt till förslaget avseende anpassning till det s.k. varupaketet och till de förtydliganden som förslaget innebär jämfört med nu gällande direktiv. Anpassningen till beslutet 768/2008/EG (i varupaketet) förväntas ha positiva effekter genom att förtydliga de olika inblandade ekonomiska aktörernas ansvar och skyldigheter. Förslag till och rådets förordning om personlig skyddsutrustning (första läsningen) Frågan har inte tidigare behandlats i . Europeiska kommissionens förslag, som presenterades , avses ersätta dagens direktiv om personlig skyddsutrustning (89/686/EEG). Syftet är att förbättra hälso- och säkerhetsskyddet för användare av personlig skyddsutrustning, garantera lika villkor för ekonomiska aktörer som är aktiva på den inre marknaden samt förenkla regelverket och dess tillämpning. Förändringarna innebär en anpassning till det s.k. varupaketet (beslut 768/2008/EG), förtydliganden av definitioner och riskkategorier, samt en viss utvidgning av tillämpningsområdet. Förslaget har välkomnats av medlemsstaterna och förhandlingarna har framför allt handlat om graden av anpassning till varupaketet, riskkategorier samt informationen som ska underlätta de marknadskontrollerande myndigheternas arbete. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att förslaget i dess nuvarande form förtydligar regelverket och förbättrar skyddet för användare av personlig skyddsutrustning som det beaktar att reglerna inte ska vara onödigt betungande för de ekonomiska aktörerna. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att förslaget kan stödjas. 7.Industriell konkurrenskraft – en agenda för tillväxt och jobb - presentation av rapport från nätverket med småföretagssändebud - antagande av rådslutsatser har rådslutsatser om industripolitiken förhandlats. Rådsslutsatserna innehåller rådets medskick till kommissionen avseende den handlingsplan om genomförandet av industripolitiken som kommissionen ska presentera . I förhandlingarna har regeringen verkat för att slutsatserna ska vara korta och koncisa och ge konkret input till kommissionens arbete. Samma handlingslinje har också drivits av ett flertal andra medlemsstater. Regeringen har också verkat för att utkastet ska innehålla skrivningar om att förslag som presenteras inte får äventyra skyddet för arbetstagare, miljö, hälsa och konsumenter. Ordförandeskapet har, förutom antagande av slutsatser, också aviserat en policydiskussion till vilken de presenterat ett underlag med frågor. Frågorna tar upp hur konkurrenskraftrådet bör agera i frågor som rör konkurrenskraften men som ansvaras för av andra rådskonstellationer, samt hur småföretagssändebudens rapport kan stärka arbetet med småföretagsfrågor inom konkurrenskraftrådet. Kommissionen inrättade 2011 ett högnivånätverk för att främja småföretagsfrågor. Nätverket består av representanter från alla medlemsstare, kommissionen och ett antal Bryssel-baserade näringslivsorganisationer. Kommission kommer vid rådsmötet presentera en rapport från nätverkets arbete . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att välkomnar kommissionens presentation. Regeringen föreslår att ställer sig bakom ORDF utkast till slutsatser. I diskussionen avser regeringen att framföra vikten av att fortsätta arbeta för att stärka EU:s konkurrenskraft. Regeringen ämnar också framföra att grunden för ett effektivt EU och för samordning mellan olika rådskonstellationer är en fungerande samordning i olika frågor internt i medlemsstaterna. Med en sådan samordning kan olika rådskonstellationer fokusera sina diskussioner inom respektive mandat och ansvarsområde. Regeringen ämnar också framföra hur viktigt det är med input från små och medelstora företag och att rapporten från nätverket för småföretagssändebud därmed är betydelsefull. Det är angeläget att i arbetet för att stärka konkurrenskraften arbeta för att stärka löntagarnas rättigheter och sociala trygghet samt människors hälsa och miljö. Förstärkning av den inre marknaden i alla dess dimensioner – prioriteringar för framtiden Bakgrunden för denna dagordningspunkt är Europeiska rådets ”Strategiska agenda för unionen i tider av förändring” som antogs och som slår fast att EU ska: ”fullt ut utnyttja den inre marknadens potential i alla dess dimensioner: genom att fullborda den inre marknaden för produkter och tjänster och fullborda den digitala inre marknaden ” och ”främja en företagaranda och skapande av arbetstillfällen, inte minst för små och medelstora företag”. Ordförandeskapet lyfter i sitt bakgrundsmaterial inför mötet särskilt fram tjänsteområdet och behovet att ta bort orättfärdiga hinder som leder till diskriminerande eller oproportionerliga krav på tjänsteleverantörer och mottagare. Även energi, transport, digital teknologi och insatser för små och medelstora företag lyfts fram som prioriterade områden på den inre marknaden. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar möjligheten till diskussion om prioriteringar på den inre marknaden i rådet. Ordförandeskapets fokus på tjänster i diskussionen ligger i linje med svensk prioritering. Den pågående kartläggningen av kvarvarande hinder på tjänstemarknaden är viktig. Regeringen ser fram emot kommissionens redovisning av resultaten av kartläggningen och konkreta förslag till åtgärder för att ta bort hinder, särskilt inom de områden som har störst potential för tillväxt och sysselsättning. Regeringen lägger också stor vikt vid en fortsatt utveckling av den digitala inre marknaden och eliminering av hinder för gränsöverskridande e-handel. På varuområdet är regelverket väl utvecklat och fortsatt fokus behövs på att få regelverket att fungera bättre i praktiken och på att medlemsstaterna skärper efterlevnad och tillämpning. Se vidare i rådspromemoria. Utkast till rådsslutsatser om smart lagstiftning Rådsslutsatserna syftar till att stärka arbetet med smart lagstiftning inom EU. Slutsatserna behandlar Refit-programmet, SMEs, minskad regelbörda, konsekvensutredningar och utvärdering. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att kan ställa sig bakom slutsatserna. Se vidare rådspromemoria. Utkast till rådsslutsatser om stärkt turism genom kultur-natur- och maritima arv - Antagande av rådslutsatser Ordförandeskapets utkast till rådsslutsatser förtydligar möjligheterna att stärka turismen genom att ta tillvara kultur, natur och maritima arv. Ordförandeskapet lyfter särskilt fram behovet av att tillvara de möjliga synergier som finns mellan turism och kultur, och deras betydelse för tillväxt och sysselsättning. Förslaget utgår bl.a. från de tidigare rådsslutsatserna om ”, världens främsta resmål” som antogs 2010. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att kan ställa sig bakom ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser. Se vidare i rådspromemoria. Utkast till rådets slutsatser om och handlingsplan för riskhantering på tullområdet: Hantera risker, stärka säkerheten i leveranskedjan och underlätta handeln – Antagande av rådslutsatser Frågan har inte tidigare behandlats i . Kommissionen presenterade ett meddelande om och handlingsplan för riskhantering på tullområdet. Syftet är att hantera risker, stärka säkerheten i leveranskedjan och underlätta handeln. Det är en flernivåstrategi som syftar till att tullmyndigheterna ska ha kapacitet att identifiera, bedöma och analysera alla slags hot och risker som är förknippade med varuflödena. Viktiga element är förbättring av kvaliteten på de uppgifter som företagen lämnar till tullmyndigheterna, stärkande av tullmyndigheternas kapacitet, ökat samarbete och informationsutbyte mellan tullmyndigheterna och med andra myndigheter, ökat samarbete med näringslivet samt utnyttjande av potentialen i det internationella tullsamarbetet. I utkastet till rådslutsatser uppmanar rådet medlemstaterna och kommissionen att genomföra strategin och handlingsplanen och rekommenderar att det ska fastställas en realistisk och detaljerad färdplan för detta. Vidare uppmanas kommissionen att stötta medlemstaterna i arbetet med att förbättra riskhanteringen, att säkerställa att regelverket tydligt anger fördelningen av ansvar mellan berörda parter samt att lämna en statusrapport till rådet . Samtliga medlemstater har vid behandlingen i rådsarbetsgruppen ställt sig bakom ordförandeskapets utkast till rådslutsatser. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att ställer sig bakom ordförandeskapets utkast till rådslutsatser. möte (forskning och rymd) 12.”Science with and for society” Programmet ”Science with and for Society” inom EU:s ramprogram för forskning och innovation Horisont 2020 har som övergripande mål att bygga broar och verka för samarbete mellan forskning/forskare och det omgivande samhället under hela forsknings- och innovationsprocessen. Detta angreppssätt kallas för ansvarsfull forskning och innovation - responsible research and innovation (RRI). Det italienska ordförandeskapet har tagit iniativ till en konferens som organiserades i , "Science innovation and society: achieving responsible research and innovation" med syftet att ytterliga föra fram ansvarsfull forskning och innovation. Som ett resultat av konferensen inbjuder ordförandeskapet rådet (KKR-forskning) att vid diskutera begreppet ansvarsfull forskning och innovation utifrån två frågor i en riktlinjedebatt. Frågorna fokuserar kring vilket behov det finns av att föra fram och tydliggöra RRI inom alla relevanta delar av forsknings- och innovationsprocessen och vilka reformer och instrument som i så fall behövs. Förslag till svensk ståndpunkt: I diskussionen avser regeringen att framföra att ansvarsfull forskning och innovation är viktigt, här ingår delar som jämställdhet, yngre forskare och samverkan mellan forskning, näringsliv och det civila samhället som regeringen prioriterar. Det är viktigt att framhålla att reformer och instrument på nationell nivå är respektive medlemslands eget ansvar att fatta beslut om och att nationell kompetens bevakas i en diskussion om eventuella reformer och instrument på EU-nivå. 14.Förslag till rådsslutsatser om Europeiska forskningsområdets framsteg () bestämde 2011 att det Europeiska forskningsområdet (ERA) ska vara förverkligat . presenterade kommissionen ett meddelande om hur ERA ska kunna förverkligas. Med utgångspunkt i meddelandet antogs rådsslutsatser (RSS) . Rådsslutsatserna bekräftar kommissionens förslag på prioriteringar för ERA. En lägesrapport för förverkligandet har tagits fram två gånger, 2013 och 2014. Lägesrapporterna går igenom de framsteg som gjorts inom ramen för de prioriteringar som rådet har ställt sig bakom. Rådsslutssatser om ERA antogs och tog sin utgångspunkt i lägesrapporten . Den andra lägesrapporten från kommissionen om ERA presenterades vid KKR och de nu föreliggande rådsslutsatserna tar sin utgångspunkt i denna lägesrapport. Rådsslutsatserna framhåller att mycket redan uppnåtts för att förverkliga ERA men att det europeiska forsknings- och innovationslandskapet är fragmenterat och att ERA därför inte är helt förverkligat. I rådsslutsatserna betonas därför övergripande behovet av att medlemsstaterna tillsammans med kommissionen genomför olika nödvändiga reformer och satsningar för att uppnå ett förverkligat Europeiskt forskningsområde. Vidare betonas vikten av att på olika sätt utveckla och förbättra den uppföljning som görs för att mäta framsteg, inte minst när det gäller att identifiera och finjustera de indikatorer som används. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen tycker att ERA är ett viktigt politiskt projekt som är centralt för europeisk forskning och innovation. ERA är därmed viktigt även för EU:s konkurrenskraft och förmåga att möta olika samhällsutmaningar. Regeringen instämmer i vikten av att systematiskt förbättra metodiken och kvaliteten i arbetet med uppföljningen av ERA då denna rapportering är av grundläggande betydelse för att rätt insatser ska kunna genomföras framöver. Regeringen ser det som viktigt att stödja det fortsatta arbetet med implementeringen av ERA. Regeringen föreslår att rådsslutsatserna kan stödjas. 15.Förslag till rådsslutsatser om forskning och innovation som källor till förnyad tillväxt Meddelandet om ”Forskning och innovation som källor till förnyad tillväxt” presenterades och utgjorde grund för en riktlinjedebatt under KKR . Rådsslutsatserna tar sin utgångspunkt i hur resurser för forskning och innovation kan användas på ett mer effektivt och kvalitativt sätt för att skapa ökad tillväxt. Rådsslutsatserna framhåller att offentliga investeringar bör kombineras med långtgående reformer av forsknings- och innovationssystemen, vilket även skulle bidra till att öka den privata sektorns investeringar i forskning och innovation. Det inkluderar även ett fullt förverkligat Europeiskt forskningsområde liksom grundläggande förutsättningar och ramvillkor för transnationellt samarbete på både nationell och EU-nivå. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen instämmer i att det är mycket viktigt med redskap och reformer för att maximera inverkan och effektiviteten av resurserna för forskning och innovation och att man betonar att investeringar i forskning och innovation leder till ökad tillväxt, bidrar till samhällets utveckling och därmed ökad global konkurrenskraft. Rådsslutsatserna är särskilt viktiga nu då flera av EU:s medlemsstater drar ner på investeringar i forskning och innovation på grund av den ekonomiska krisen vilket innebär att 3 %-målet för FoU-investeringar totalt i EU är mycket svårt att nå till 2020. Regeringen föreslår att rådsslutsatserna kan stödjas. (a)Den europeiska rymdindustrins konkurrenskraft som en central drivkraft för den europeiska ekonomin Diskussion med tillhörande frågor Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att Unionen bör fokusera på fullt genomförande av redan pågående rymdprogram, säkerställa tillgång till data från rymdinfrastrukturen, och i övrigt marknadsföra rymdverksamhetens möjligheter för andra politikområden. Data från satelliter används t.ex. för miljö- och klimatövervakning, väderprognoser, navigation, gränsövervakning, jord- och skogsbruk, transport och logistik m.m. När det gäller den andra frågan anser regeringen att det viktigaste är att möjliggöra kostnadseffektiv tillgång till den bästa teknologin oavsett var den utvecklas. Flera samarbetsområden, t.ex. internationella rymdstationen, rymdens utforskning, rymdlägesbild, miljö- och klimatövervakning är särskilt betjänta av internationellt samarbete som för sitt genomförande kräver nära samverkan med industri och forskning. När det gäller den tredje frågan anser regeringen att det viktigaste är goda ramvillkor såsom forskning och innovation, bred kompetensbas och hög utbildningsnivå nationellt och därtill attraktiva och avancerade rymdprogram för industrin att delta i. (b)Att underbygga pånyttfödelsen av europeisk rymdverksamhet: orientering och framtida utmaningar Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen stödjer förslaget till rådslutsatser. Regeringen är positiv till att arbetet med att utveckla en långsiktig vision och strategi för europeisk rymdverksamhet har inletts och som tillvaratar EU:s, ESA:s och deras medlemsstaters olika roller och kompetens i en eventuell kommande samlad europeisk rymdpolicy. Regeringen understryker vikten av att EU och gemensamt fortsätter utvecklingen av en samordnad process för att ta fram likalydande förslag till medlemsstaterna i respektive organisation om hur relationen mellan EU och ska utvecklas. 17(a) Produktsäkerhetspaketet – state of play Förslag till och rådets förordning om marknadskontroll av produkter Förslag till och rådets förordning om konsumentprodukter säkerhet Ansvariga statsråd: och Frågan har tidigare behandlats i . Förslagen till förordningarna om konsumentprodukters säkerhet och marknadskontroll av produkter syftar till att uppnå mer säkra konsumentvaror, förenkla spelreglerna för ekonomiska aktörer, förbättra och skärpa marknadskontrollen för produkter på den inre marknaden samt säkerställa att varor uppfyller gällande krav. Intensiva förhandlingar ägde rum . lämnade sitt betänkande . Den mest problematiska frågan i förhandlingarna har varit förslaget till obligatorisk ursprungslandsmärkning i artikel 7 i förordningen om konsumentprodukters säkerhet. Många medlemsstater har efterlyst en konsekvensanalys av nämnda bestämmelse, eftersom en sådan inte gjordes inom ramen för den ursprungliga konsekvensanalys som gjordes för de bådarättsakterna. Vid det senaste rådsarbetsgruppsmötet uppgav kommissionen sig villig att undersöka möjligheten att göra en kompletterande analys avseende den bestämmelsen. Vid kommer ordförandeskapet att lämna en lägesbeskrivning. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att noterar ordförandeskapets information (b)BlueMed initiativet Ordförandeskapet kommer att presentera BlueMed-initiativet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att noterar ordförandeskapets information. (c)Resultat från det Europeiska rymdorganets () råd på ministernivå (, ) Information från ESA:s ordförandeskap Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslås notera informationen. Europeiska rymdorganet har normalt sett rådsmöte på ministernivå med mellanrum. Mötet är ett extramöte om frågor som inte löstes vid föregående ministermöte . Ordförandeskapet är delat mellan och . (d)Vikten av politisk strävan för rymdutforskning och -vetenskap: exemplet Internationella rymdstationen Presentation av , astronaut och "ambassadör" för det italienska ordförandeskapet Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslås notera informationen. Internationella rymdstationen (ISS) är ett projekt i samverkan mellan , och där genom äger en mindre del av stationen. Efter att ISS byggdes färdigt används den framför allt som laboratorium för forskningsexperiment som styrs från forskare på jorden. (e), ett flaggskeppsprogram som observerar jorden Information från kommissionen om läget och kommande steg Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslås notera informationen. Jordobservationsprogrammet är, tillsammans med satellitnavigeringssystemet , ett av EU:s s.k. flaggskeppsprogram på rymdområdet. Copernicussystemet består av sensorer och tjänster på t.ex. satelliter, markstationer, havsbojar m.m. som mäter och studerar klimatet och miljön på jorden. Data från är fritt tillgängliga och används bl.a. av forskare, av företag som utvecklar nya tjänster och av myndigheter. har gått över från sin utvecklingsfas till driftsfas. (f)Arbetsprogram för det inkommande ordförandeskapet Information från den lettiska delegationen Den lettiska delegationen kommer att presentera arbetsprogrammet för det inkommande ordförandeskapet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att noterar information.