rfr · H10WRFR19 · 2014-06-04 00:00:00 — seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande 978-91-86673-45-1 Riksdagstryckeriet, , 2013 utbildningsutskott anordnade ett kunskapsseminarium i om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande. Till seminariet hade olika experter och organisationer bjudits in för att ge sin bild av hur man arbetar med dessa frågor. I denna skrift återges programmet och en utskrift av de stenografiska uppteckningarna av föredragningarna och diskussionen vid seminariet. Det hör till utskottets uppgifter att följa och utvärdera fattade beslut. var ett led i detta. Utbildningens roll för en hållbar utveckling är fastslagen i författningar på utbildningsområdet och utskottet har tidigare låtit utarbeta en förstudie om utvecklingen på området (se rapport från 2012/13:RFR9). Det är vår förhoppning att denna skrift ska bidra till att en vidare krets ska kunna ta del av hur olika delar i utbildningsväsendet kan främja och implementera olika styrdokuments mål om entreprenöriellt lärande samt utbildning för en hållbar utveckling. styrgrupp för uppföljning och styrgrupp för uppföljning och Program för seminariet.................................................................................... Stenografisk utskrift från seminariet ............................................................... Presentationer som visades under seminariet ................................................ Den Globala Skolan................................................................................. Tidpunkt: –14.00 Plats: Förstakammarsalen, Inledning av utskottets ordförande (M). Ramarna för det nationella arbetet med utbildning för hållbar utveckling samt Sve- riges roll internationellt, Per , Vad gör ?, , Perspektiv på utbildning för hållbar utveck- ling och entreprenörskap, , vicerektor och Unescoprofessor, Paus med kaffe och lunchsmörgås. Perspektiv på utbildning för hållbar utveck- ling och entreprenörskap, , Perspektiv på utbildning för hållbar utveck- ling och entreprenörskap, , Den Globala Skolan. Frågor från ledamöterna. Avslutning av utskottets ledamot (S). Stenografisk utskrift från seminariet Ordföranden: Jag vill välkomna alla till detta seminarium som handlar om hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande. Det är utbildningsutskottet som arrangerar seminariet. Mitt namn är . Jag är moderat och ordförande i utskottet. Till vänster om mig, till höger från ert perspektiv, har jag som är ledamot i utskottet för Socialdemokraterna. Till höger om mig har jag kanslichef . Vi kommer att få lyssna på ett flertal intressanta föredragningar, framför allt när det gäller svenskt utbildningssystem. Detta med hållbar utveckling kan säkert betyda många olika saker för var och en av oss. För en del kanske det handlar om hur vi väljer att hushålla med naturens resurser. För andra kan det handla om hur ekonomisk tillväxt ska bli mer inkluderande och jämlik. Oavsett vilken ingång vi har kan vi nog alla förenas i synen att vi vill lämna efter oss en lite bättre värld till nästa generation. Svenskt utbildningssystem fyller en viktig funktion i att kanske främst uppmuntra och främja barns och ungas förståelse för hållbar utveckling. Det förutsätter att lärare har bra förutsättningar för att kunna utveckla sin undervisning och mycket tydligare än kunna integrera hela hållbarhetsperspektivet. är i någon mening ett föregångsland, men att vara ett föregångsland är ingenting som är för evigt, utan det innebär att man fortsätter att utmana och utveckla sig. Det är så vi ser på det här seminariet . vill få ökad kunskap utifrån föredragningarna. Vi har flera intressanta gäster som vi valt att bjuda in till dagens seminarium. Syftet med det är att vi ska få en så bred och djup bild som möjligt av hur vi går vidare med vårt arbete. Entreprenöriellt lärande menar vi är en central del i att se till att, framför allt när det gäller barn och ungdomar, hela utbildningssystemet blir bättre på att säkerställa att man är kreativ, att man klarar av att se de olika samband som föreligger. Det är ett sätt att försöka hitta nya lösningar på ibland gamla utmaningar men också ta sig an nya utmaningar. Man skulle kunna beskriva det som att det handlar om ett arbete för att säkerställa morgondagens företag eller morgondagens jobbtillfällen. Också det är en del av den hållbara utvecklingen. har en egen styrgrupp som arbetar med uppföljning och utvärdering. Det är inte alla utskott i som, får jag väl ändå säga, har ett så pass ambitiöst arbete med att följa upp hur olika reformer och lagstiftning fungerar i praktiken. Jag tror att det är viktigt. Även om vi har olika politiska åsikter är det viktigt att vi alla får in så mycket av utvärdering som möjligt för att vi ska kunna fatta kloka beslut framöver. Vår förhoppning är att seminariet ska leda till att vi får mer kunskap som kan ge en bra grund dels för det utskott som finns, dels för det utskott STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET som kommer att etableras efter höstens val. Vi menar att det är ett arbete som ska fortsätta till och med oavsett valresultat. Så kan det vara . Med dessa ord vill jag välkomna vår förste talare , Per från Svenska . Han kommer att tala om ramarna för det nationella arbetet med utbildning för hållbar utveckling och roll i ett internationellt perspektiv. Varmt välkomna till dagens seminarium! Per , Svenska : Ordförande! Tack så mycket för inbjudan till detta spännande seminarium! Jag har fått uppgiften att sätta något slags ram för hur det ser ut, vad egentligen ska förhålla sig till, så kan man grovt säga, när det gäller utbildning för hållbar utveckling. Jag kommer från Svenska . Det är den svenska nationalkommissionen för . är medlem i , och varje land som är medlem ska ha en nationalkommission, som alltså är länken mellan och regeringen i respektive land. Vårt uppdrag är att vara rådgivande till regeringen och att sprida information om verksamhet i . Som utgångspunkt för arbetet har vi en svensk Unescostrategi som regeringen fattar beslut om. Vi har fått en ny strategi för , för den svenska Unescopolitiken. Den antogs av regeringen nu på vårkanten och gäller de kommande fyra åren. En av de fem huvudsakliga prioriteringarna är utbildning för hållbar utveckling. är ju den som är satt att ansvara för årtiondet för utbildning för hållbar utveckling. Här ska fortsätta att spela en avgörande roll, har regeringen beslutat. Med det som bakgrund ska jag lite grann ta oss tillbaka till det som vi egentligen började med när det gäller årtiondet för utbildning för hållbar utveckling. Vi har en mängd konferenser och deklarationer från . Om vi börjar med konferensen i om miljö och utveckling som hölls 1992 var det första gången man verkligen började tala om att all utveckling ska vara hållbar. Man började definiera ned sig och började omfamna fler områden än att hållbar utveckling bara skulle röra sig om miljöfrågor. Man antog en mycket ambitiös rekommendation för utvecklingen och vad man förväntade sig av länderna. Det var den så kallade , där många områden, bland annat utbildning, fanns med. Man försökte samla ihop vad länderna behöver göra för att nå framgång på det här området. omsattes på ett väldigt tydligt sätt. Den nådde långt ned; många kommuner var engagerade i det. Det har varit ett mycket engagerande och entusiastiskt arbete framför allt i . Jag tänkte också nämna millenniedeklarationen, alltså de åtta millenniemål som FN satte upp. Även det är en viktig utgångspunkt när vi talar om hållbar utveckling. Där ser man på den globala utvecklingen i något slags helhetsperspektiv med alla de olika delarna. kanske man tycker att de åtta målen inte omfamnar allt, men det var ändå ett första försök att börja tala om att olika delar bidrar till en totalt hållbar utveckling. Det gäller utrotning av fat- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET tigdom, utbildningssatsningar, jämlikhet, barn- och mödrahälsovård och så vidare. Alla dessa delar tillsammans leder framåt. hade vi toppmötet i om hållbar utveckling. Det var viktigt, för där tog man ett tydligt ställningstagande för integrering, att hållbar utveckling inte bara handlar om miljöfrågan utan har ett mycket bredare perspektiv. Det var första gången det tydligt sattes på pränt att hållbar utveckling handlar om såväl sociala och ekonomiska som miljömässiga aspekter. Man antog en deklaration och en genomförandeplan för hur man skulle driva arbetet vidare. Utbildning var väldigt viktigt. Det lyftes fram som en viktig förändringsfaktor. Man uppmanade också länderna att anta nationella strategier för hur de skulle uppnå hållbar utveckling. Där var tidigt ute. Vi antog en nationell strategi för hållbar utveckling redan före konferensen i , vilken sedan reviderades. När man går tillbaka och tittar på dokumenten är det slående att så mycket har hänt . När man tidigare talade om hållbar utveckling försökte man samla ihop allting som på något sätt kunde anses bidra till det. har man nått längre när man till exempel talar om utbildning. Då talade man i stort sett om att man erbjöd utbildning. talar vi mycket mer om innehållet i utbildningen också, att det krävs ett annat innehåll för att komma framåt när det gäller hållbar utveckling. En annan konsekvens av Johannesburgsmötet var att man där diskuterade och föreslog att man skulle införa ett årtionde för utbildning för hållbar utveckling, och FN beslutade att vi 2005–2014 skulle ha ett årtionde för utbildning för hållbar utveckling. Målet var att integrera hållbar utveckling i utbildningspolitiken, på alla nivåer i utbildningssystemen. Anledningen var just att man såg utbildningen som förändringskraften när det gällde de här frågorna. fick uppdraget att ta hand om årtiondet, att vara ansvarigt FN-organ för det, och har drivit arbetet i början lite trevande men med allt större frenesi därefter. , halvvägs in , hölls en konferens i där man samlade ungefär 1 000 deltagare från 150 länder. 50 ministrar deltog, bland annat , som då var högskole- och forskningsminister. Han höll ett av inledningstalen och pekade på just behoven av utbildning för hållbar utveckling och vad som krävs framöver. Man antog Bonndeklarationen som tydliggör vad som krävs för att uppnå de mål man satt upp för årtiondet. var mycket drivande i alla konferenser och evenemang som jag talat om. En av de saker sedan drev hårt var att ta fram en regional strategi för utbildning för hållbar utveckling inom ramen för FN:s ekonomiska konvention för , Unec. Vid ett gemensamt möte för miljö- och utbildningsministrar fattade man beslut om att ta fram strategin. Den har följts upp av Unec med ett möte då man tittar på hur implementeringen av utbildning för hållbar utveckling går till i de aktuella länderna. Unec omfattar , och sträcker sig också till och ned mot . Det är stor spridning på mötena. Många länder har kommit ganska långt när det gäller att implementera utbild- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET ning för hållbar utveckling medan många andra tar sina första trevande steg. Arbetet med strategin är tänkt att avslutas , men man ser framför sig behoven av att fortsätta arbetet. Jag ska också nämna , + 20, alltså efter den första . Man skulle där säkra och förnya det politiska engagemanget för hållbar utveckling generellt. Utbildning för hållbar utveckling var en del av det, vilket också tydligt uttrycks i slutdokumentet från + 20. Det finns alltså en uppmaning till världens länder att fortsätta att driva de här frågorna. Vi går mot slutet av årtiondet för utbildning för hållbar utveckling. Tanken är att det ska avslutas med en konferens i i . Tanken var att det skulle vara just en avslutningskonferens där man summerade vad som hade uppnåtts , men lade tillsammans med och fram ett förslag till generalkonferens om att på ett eller annat sätt fortsätta arbetet. Det vore dumt att lägga ned så mycket kraft, energi, tid och resurser utan att på ett eller annat sätt föra arbetet vidare. Man föreslog att det på något sätt skulle finnas en strukturerad fortsättning för utbildning för hållbar utveckling. Förslaget antogs av generalkonferens, och under den senaste generalkonferensen har man tagit fram förslag till ett nytt program, ett öppet program med namnet Global Action Programme on Education for Sustainable Development. Programmet är inte tidsatt, utan det handlar om att öka insatserna för att verkligen implementera – call for action. Det är mer aktivitetsinriktat än årtiondet för utbildning för hållbar utveckling, som snarare mer har handlat om generella policyfrågor. Här vill man på ett mycket tydligare sätt se att det faktiskt börjar hända saker. Planen är att det ska fastställas av . har beslutat om det, och sedan kommer FN att anta programmet så att det gäller för medlemsstaterna. Det innebär att konferensen i blir en avslutning och en avrundning men lika mycket en nystart för det nya programmet. Det är en mycket viktig aspekt. Det handlar om att samla ihop de lärdomar vi har dragit och ta dem vidare in i det nya programmet Global Action Programme. Vår förhoppning är att det kommer att bli någonting annat är årtiondet, där vi mer går till handling och verkligen implementerar. En av de saker som lyft fram är att uppföljningen snarare visar på aktiviteter och regelförändringar men kanske inte den riktiga impacten, alltså vilka effekter vi sett av det här årtiondet. Som jag sade, jag vill understryka det, har varit starkt drivande dels i förslaget till det nya programmet, dels i att få igenom beslutet. har varit starkt drivande i allt arbete som gällt hållbar utveckling , särskilt när det gällt utbildning för hållbar utveckling. Jag tänkte avsluta med att kort säga något om vad som hänt i , på den nationella arenan. Utifrån uppmaningarna på internationell nivå, som riktas mot medlemsländerna, vad har man gjort i ? Ganska mycket, skulle jag vilja säga. har internationellt ansetts vara mycket fram- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET gångsrikt vad beträffar insatserna för utbildning för hållbar utveckling. Framför allt har vi varit mycket framgångsrika när det gällt förändringar i styrdokument och styrsystem. På det området har det gjorts ganska mycket, och många länder tittar nu avundsjukt på . Regeringsformen tycker jag är en bra utgångspunkt. Där står klart och tydligt att det allmänna, det vill säga stat, kommuner och landsting, ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Ja, där har vi själva grunden för att allt arbete som det allmänna ska göra ska genomsyras av det. Sedan har vi de speciella styrdokumenten på utbildningsområdet. Högskolelagen ändrades 2006, om jag minns rätt. I inledningen av högskolelagen, 1 kap. 5 §, står tydligt att högskolorna ska jobba med hållbar utveckling. Den formuleringen går inte att missa. Däremot är det svårare att följa upp det arbetet. Det har egentligen inte gjorts någon utvärdering av hur högskolorna jobbar med den här frågan. När man tittar på högskolornas årsredovisningar, där de ska redovisa sitt uppdrag – har det varit tydligt att de ska redovisa det utifrån uppdraget i 1 kap. högskolelagen – är det tydligt att det snarare handlar om miljöinsatser eller miljöledningssystem än om vad som egentligen händer i utbildningssystemet eller i utbildningarna, alltså kurserna och programmen. Vad gäller examensordningen finns för alla lärarutbildningar och ingenjörsutbildningar ett tydligt kunskapsmål. Studenterna ska ha uppnått kunskaper inom hållbar utveckling. Vi vet egentligen ingenting om vad som händer och om det verkligen genomförs. Det är i alla fall mycket tydligt skrivet. När det gäller skollagen fanns i inledningsparagrafen tidigare en skrivning om miljökunskaper på något sätt. Det ändrades när den nya skollagen kom. Det var flera remissinstanser som frågade varför man tar bort detta med miljöfrågorna. Regeringen menade att det var bättre att använda andra delar av styrdokumentet, och framför allt läroplanen, för att nå dessa frågor och att de inte passade in i portalparagrafen. Det har blivit ännu tydligare med läroplanerna. Där framgår verkligen att man ska jobba med hållbar utveckling och att eleverna ska uppnå kunskapsmålen. I förskolans läroplaner är det mer av miljöinriktning, men för grundskola, gymnasium och vuxenutbildning är det hållbar utveckling generellt som poängteras, alltså helhetssynen. Problemet även där är uppföljningen. Vi vet väldigt lite om vad som egentligen har hänt ute i skolorna och gymnasieskolorna. gjorde en uppföljning 2002, alltså . Det är fortfarande ett intressant område att titta närmare på. Ordföranden: tackar Per från Svenska för en bra inledning. Vi går vidare med nästa talare som är , undervisningsråd vid . Han talar under ? Det gäller inte den breda frågan, för det vet vi i utbildningsutskottet, utan det är i förhållande till dagens ämne. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET , : Jag har med mig min kollega som är ansvarig för arbete med hållbar utveckling. Jag är ansvarig för regeringsuppdraget Entreprenörskap i skolan. Jag vill börja med ett par citat. Det första är från , förskolechef i . Så här skriver hon: Små barn är naturligt företagsamma och nästan outtröttliga i sin uppfinningsrikedom. De möter utmaningar , tänker ut lösningar och omsätter tanke till handling utan att i förväg veta hur det ska gå. Att tillsammans med engagerade pedagoger och förskolechefer ha fått möjlighet att studera entreprenöriellt lärande vid har varit fantastiskt. Kursen har gett oss de rätta verktygen för att möta barnen i deras iver att förstå och upptäcka livet utifrån sina erfarenheter. Ett annat nedslag i verksamheten var när 100 rektorer var samlade i och en 18-årig elev från gymnasieskolan, Sjödalsgymnasiet, skulle berätta i Ung Företagsamhet, på gymnasieskolan. Han hade tillsammans med kamrater startat, drivit och avvecklat sitt företag, och han avslutade sin redogörelse för rektorerna med att säga: Under det här året, jag har aldrig jobbat så mycket, jag har aldrig haft så kul, och jag har aldrig lärt mig så mycket. Det är ganska oemotståndligt om man är engagerad i barns och ungdomars utveckling. Entreprenöriellt lärande brukar vi kortfattat beskriva som att stödja barnen och ungdomarna i deras utveckling av kreativitet, initiativförmåga, samarbetsförmåga och ansvarstagande. Det bygger mycket på delaktighet, och det gäller att locka fram drivkraften hos barnen och ungdomarna. Det har goda pedagoger alltid strävat efter, men det har varit väldigt slumpartat och ett lotteri. I det femåriga regeringsuppdraget försöker vi alltså driva det till att det ska bli medvetet och strukturerat. Det är alldeles uppenbart vilken stark koppling det har till hållbar utveckling, att skapa förutsättningar för det genom att rusta våra barn och ungdomar. Det är också starkt kopplat till värdegrundsarbetet i förskolor och skolor. Den stora utmaningen är därför att få ihop helheten. Det finns inte på något vis en konflikt med kunskapsuppdraget, utan kunskapsuppdraget och värdegrundsuppdraget stöder varandra. I våra styrdokument som Per talade om finns hållbar utveckling angivet. Det går som en röd tråd genom styrdokumenten, från läroplaner till kursplaner, examensmål, ämnesplaner. Entreprenörskap finns inte beskrivet riktigt på samma sätt, utan det står: Förmågor som främjar entreprenörskap. Men vi hittar den röda tråden också i styrdokumenten. När det gäller hållbar utveckling har inte ett regeringsuppdrag, utan har drivit utmärkelsen för hållbar utveckling. När det gäller entreprenöriellt lärande har jag gjort en kort sammanfattning över vad vi har gjort i projektet under de här fem åren: STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Vi har drivit högskolekurser. Vi har gett verksamhetsbidrag till organisationer. Vi har gett utvecklingsmedel till skolhuvudmän. Vi gjorde en kartläggning 2009 och ska göra det nu i slutet av regeringsuppdraget också. Vi ingår i ett OECD-nätverk, Innovative Learning Environments. Vi har gjort en översikt över vilken forskning som finns på området. Vi ingår i nätverk. Vi arbetar nu med ett stödmaterial för att ta vara på alla erfarenheter som har gjorts . Och vi ska göra en riktigt bra slutredovisning av arbetet. Utmaningen för oss är att det här ska genomsyra allt vi gör. Såväl entreprenöriellt lärande, värdegrundsarbete som hållbar utveckling kan bedrivas i projektform och ämnesövergripande. Men avsikten är att göra det även i ämnesundervisningen. Vi håller på och formulerar en tanke om att arbete med ämnesområdena ska genomsyras av det. Vi gör det naturligtvis om, vi gör det för en utveckling men vi gör det genom metoder – entreprenöriella metoder. Och i allt vi läser om hållbar utveckling hittar vi de entreprenöriella metoderna igen. Utmaningen är förstås att inte ska drabba skolhuvudmännen med stuprör utan att vi ska ge stöd för att ge möjlighet till helhet i undervisningen. Ansvaret för det här ligger hos skolhuvudmännen. Men har på det här viset försökt stödja utvecklingen i arbetet. Ordföranden: tackar från för detta. Samtliga har kanske inte fått dokumentet, men jag har identifierat åtminstone några ledamöter som har papper. Om det finns några övriga ex får ni helt enkelt fråga efter dem. Nästa talare är som är vicerektor och Unescoprofessor vid . Han kommer att tala om perspektiv på utbildning för hållbar utveckling och entreprenörskap. , : Det är jättekul att vara här! Det här är en fråga som verkligen ligger mitt i prick för mitt intresseområde. Jag har en bakgrund som professor inom fysisk resursteori och var med tidigt, i slutet av -89 och , och byggde upp en organisation som försökte definiera vad hållbar utveckling är. Hur kan man tänka kring det? Och hur kan man jobba med det strategiskt? Jag utvecklade principer för hållbarhet, en backcastingmetod, tillsammans med en cancerläkare från , . Vi byggde upp Det Naturliga Steget som fick spridning runt om och internationellt. Där har jag jobbat vidare. Jag har också en roll som Unescoprofessor och sitter med som expert i arbete med FN-Dekaden i för att se hur man kan integrera hållbarhet i pedagogiken och i utbildningen. Vi var aktiva väldigt tidigt, med STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET den internationella konferensen i där var med som vice statssekreterare. Vi har alltså hållit på med pedagogiken inom det här området . Jag har också haft en roll när det gäller entreprenörskap och miljöteknik. Jag har suttit med i några expertorgan i EU, i IQ Innovation men också i miljöteknikrådet som hette Swentech, för att titta på hur vi i jobbar med innovationer inom miljöområdet och inom hållbar utveckling. En slutrekommendation där liknar till stor del den slutrekommendation som finns i den förstudie som ni har tagit fram i utbildningsutskottet. Jag återkommer till det. nu har jag som vicerektor på jobbat med att förändra . Vi har byggt upp en ny matrisorganisation. Normalt har vi institutioner som löper som stuprör, ni vet. Men vi har byggt åtta styrkeområden som löper tvärs hela med en styrkeområdesledare för varje styrkeområde. Styrkeområdesledaren har till uppgift att vara en tjänande person och att visa upp det som är starkt inom det området och koppla samman över gränserna inom och utom , till exempel inom hållbara transportlösningar, inom stadsbyggnad och inom life science. Det har gjort mycket mer extrovert. Och när ett universitet blir mer extrovert blir det med en gång mer relevant för hållbar utveckling. Alla frågor som man brottas med i samhället har nämligen med hållbar utveckling att göra. Så fort ett lärosäte – grundskola, förskola eller universitet – närmar sig samhället närmar det sig hållbar utveckling. Och det är en väldigt viktig iakttagelse; det finns mycket att gifta ihop när det gäller entreprenörskap och hållbar utveckling, så fort man tar tag i de verkliga problemen. Här ligger chans framöver: att se att man kan gifta ihop de sakerna. Den chansen skulle kunna benämnas utmaningsdriven innovation.