urf · H1A5URF1 · 2014-01-22 00:00:00 — En ledamots tjänstesamtal och datakommunikation vid tjänsteresor betalas av (se punkten 9 i tillämpningsföreskriften till 6 kap. 1 § ersättningslagen). I första hand ska de produkter och tjänster som förvaltningen rekommenderar användas. får besluta om ersättning för de kostnader en ledamot har för att han eller hon använder privat teknisk utrustning i riksdagsuppdraget (se 6 kap. 3 § ersättningslagen). 2013/14:URF1 8 ERSÄTTNING FÖR KOSTNADER SOM AVSER TELEFONI OCH DATAKOMMUNIKATION en ledamot som använder sin privata telefon för samtal inom ramen för riksdagsuppdraget ersättning för samtalen. 8.2 Överväganden och förslag 8.2.1Den tekniska och elektroniska utrustning som tillhandahåller Utredningens bedömning: bör för den tekniska och elektroniska utrustning som förvaltningen tillhandahåller betala a)abonnemang, b)trafikavgifter för telefoni inom riksdagsuppdraget, c)trafikavgifter för datakommunikation, och d)andra kostnader som uppkommer vid användningen av utrustningen inom riksdagsuppdraget. Vid en resa utomlands bör en ledamot använda datakommunikation via ett lokalt nätverk. I ersättningslagen finns det bestämmelser om att ska tillhandahålla ledamöterna teknisk utrustning. I tillämpningsföreskrifterna regleras vem som ska betala kostnaderna för telefonabonnemang och trafikavgifterna för telefoni och datakommunikation på mobiltelefonen och vad som gäller då en ledamot är på tjänsteresa. Hur kostnaderna för abonnemang och trafikavgifter vid datakommunikation med det mobila bredbandet ska fördelas när en ledamot inte är på tjänsteresa är inte reglerat, men i praktiken betalas kostnaden av . Vissa andra kostnader som kan uppkomma vid användningen av den tekniska utrustningen ersätts inte heller enligt dagens regelverk. Det gäller till exempel om ledamoten är tvungen att betala en avgift för att ansluta sin dator till ett lokalt nätverk genom en så kallad Wi-Fi- anslutning. Det är enligt utredningens mening följdriktigt att kostnaden för det mobila bredbandet och andra kostnader som uppkommer då ledamoten använder den tekniska utrustningen ska ersättas av , även när ledamoten inte är på tjänsteresa. Regleringen bör vara enhetlig på så sätt att ledamotens kostnad för hela den tekniska utrustningen – abonnemang och trafikavgifter för mobiltelefon och mobilt bredband – bör ersättas oberoende av om ledamoten är på tjänsteresa eller inte. En förutsättning för ersättning för trafikavgifter för telefoni och andra kostnader som uppkommer vid användningen av utrustningen bör vara att utrustningen används inom riksdagsuppdraget. När det gäller trafikavgifter för datakommunikation bör det på samma sätt som medges privat nyttjande av datakommunikation och e- post i mindre omfattning (se punkten 1 i riktlinjerna 2000:7). Utredningen gör därför bedömningen att för den tekniska utrustning som förvaltningen tillhandahåller ska ersätta för abonnemang, trafikavgifter 8 ERSÄTTNING FÖR KOSTNADER SOM AVSER TELEFONI OCH DATAKOMMUNIKATION 2013/14:URF1 för telefoni inom riksdagsuppdraget, trafikavgifter för datakommunikation, och andra kostnader som uppkommer vid användningen av utrustningen inom riksdagsuppdraget. För att bättre beskriva den utrustning som ledamöterna får bör uttrycket teknisk och elektronisk utrustning användas. Bestämmelsen bör tas in i tillämpningsföreskrifterna till den nya ersättningslagen. Rätten till ersättning bör gälla både när ledamoten befinner sig inom landet eller är på en utrikes resa. Datakommunikation utomlands kan dock bli kostsam. Det blir emellertid allt vanligare att publika lokala nätverk kostnadsfritt finns att tillgå på hotell, restauranger och i offentliga lokaler. Vid resa utomlands bör ledamoten därför använda datakommunikation via ett lokalt nätverk. Detta bör framgå av de allmänna råden till bestämmelsen. 8.2.2Ersättning för användning av någon annan teknisk och elektronisk utrustning än utrustning som tillhandahålls av Utredningens förslag: ska få besluta om ersättning för de kostnader som en ledamot har för att han eller hon inom riksdagsuppdraget använder någon annan teknisk och elektronisk utrustning än utrustning som tillhandahålls av . Utredningens bedömning: Om en ledamot inte kan använda den tekniska och elektroniska utrustning som tillhandahåller har ledamoten rätt till ersättning för de kostnader som uppkommer av att han eller hon inom riksdagsuppdraget använder a)privat teknisk eller elektronisk utrustning, eller b)annan teknisk eller elektronisk utrustning än privat utrustning eller utrustning som tillhandahålls av . a)trafikavgifter för telefoni och datakommunikation, och b)andra kostnader som uppkommer vid användningen av den tekniska eller elektroniska utrustningen. Vid en resa utomlands bör en ledamot använda datakommunikation via ett lokalt nätverk. Privat teknisk och elektronisk utrustning I 6 kap. 3 § ersättningslagen lämnas ett bemyndigande till att besluta om ersättning för de kostnader som en ledamot har för att han eller hon använder privat teknisk utrustning i riksdagsuppdraget. Förvaltningen har i tillämpningsföreskrifterna till bestämmelsen föreskrivit att en ledamot har rätt till ersättning för telefonsamtal som görs med ledamotens privata telefon. Rätten till ersättning gäller oberoende av om ledamoten befinner sig i eller utomlands. Ersättning för datakommunikation på ledamotens privata dator regleras inte i tillämpningsföreskrifterna annat än när ledamoten är på tjänsteresa. 2013/14:URF1 8 ERSÄTTNING FÖR KOSTNADER SOM AVSER TELEFONI OCH DATAKOMMUNIKATION En ledamot kan i vissa fall behöva använda en privat dator även i sitt riksdagsuppdrag. Behovet kan till exempel uppkomma när ledamoten är på en privat resa eller på en resa för någon annan uppdragsgivare än . Det kan röra sig om ersättning för trafikavgifter men även ersättning för en avgift för att ansluta ledamotens dator till ett lokalt nätverk. Enligt utredningens mening bör en ledamot få också dessa kostnader ersatta när ledamoten inte är på tjänsteresa. Utredningen gör därför bedömningen att en ledamot, som inte kan använda den tekniska och elektroniska utrustning som tillhandahåller, bör ha rätt till ersättning för de kostnader som uppkommer genom att han eller hon använder privat teknisk utrustning inom ramen för riksdagsuppdraget. Ersättningen bör avse trafikavgifter för telefoni och datakommunikation, och andra kostnader som uppkommer vid användning av den tekniska utrustningen. På samma sätt som när det gäller utrustning som tillhandahålls av bör uttrycket teknisk och elektronisk utrustning användas (se avsnitt 8.2.1). Detta bör regleras i tillämpningsföreskrifterna till den nya ersättningslagen. Annan teknisk och elektronisk utrustning Vid en tjänsteresa betalar en ledamots samtal och datakommunikation inom ramen för uppdraget. Ledamoten ska i första hand använda den utrustning som tillhandahålls av förvaltningen. Detta innebär att förvaltningen ska betala ersättning även då ledamoten använder någon annan teknisk utrustning, till exempel telefon på ett hotell. Även kostnaden för att en ledamot mot en avgift ansluter en dator till ett lokalt nätverk ska ersättas. Behovet av att mot en avgift använda en telefon eller en dator, eller att ansluta en dator till ett lokalt nätverk, kan uppkomma även när ledamoten inte är på tjänsteresa men behöver utföra en uppgift inom ramen för riksdagsuppdraget. Enligt utredningens bedömning bör ledamoten ha rätt till ersättning också i en sådan situation. Utredningen föreslår därför att det i den nya ersättningslagen ska tas in en bestämmelse om att ska få besluta om ersättning för de kostnader som en ledamot har för att han eller hon i riksdagsuppdraget använder någon annan teknisk utrustning än privat teknisk utrustning eller utrustning som tillhandahålls av . En ledamots rätt till ersättning för de kostnader som uppkommer av att han eller hon inom riksdagsuppdraget använder någon annan teknisk utrustning än den utrustning som tillhandahålls av eller sin privata tekniska utrustning bör regleras i tillämpningsföreskrifterna till den nya lagen. Ersättningen bör avse trafikavgifter för telefoni och datakommunikation, och andra kostnader som uppkommer när den tekniska utrustningen används. En förutsättning för ersättning bör vara att ledamoten inte har kunnat använda den tekniska utrustning som tillhandahåller. I stället för teknisk utrustning bör uttrycket teknisk och elektronisk utrustning användas (se avsnitt 8.2.1). 8 ERSÄTTNING FÖR KOSTNADER SOM AVSER TELEFONI OCH DATAKOMMUNIKATION 2013/14:URF1 Ersättning oberoende av om ledamoten är på tjänsteresa eller inte Genom förslagen i avsnitten 8.2.1–8.2.2 införs generella bestämmelser som innebär att en ledamot får ersättning för de kostnader som uppkommer när han eller hon använder den utrustning som tillhandahålls av , sin privata telefon eller dator, eller någon annan teknisk och elektronisk utrustning. För att ersättning ska betalas måste utrustningen användas inom ramen för riksdagsuppdraget, men bestämmelserna är tillämpliga oberoende av om ledamoten befinner sig på tjänsteresa eller inte. Förslagen innebär att punkten 9 i dagens tillämpningsföreskrift till 6 kap. 1 § ersättningslagen, som rör ersättning vid tjänsteresa, inte längre behövs. Bestämmelsen bör därför inte föras över i tillämpningsföreskrifterna till den nya ersättningslagen. Ersättning både inom och utom Ersättning för kostnader som uppkommer genom att en ledamot inom ramen för riksdagsuppdraget använder en privat teknisk eller elektronisk utrustning eller någon annan teknisk eller elektronisk utrustning bör lämnas oavsett om ledamoten befinner sig i eller utomlands. Trafikavgifter vid datakommunikation i andra länder kan vara höga. Publika lokala nätverk finns emellertid ofta att tillgå utan kostnad på hotell, restauranger och i offentliga lokaler. Vid resa utomlands bör ledamoten därför använda datakommunikation via ett lokalt nätverk. Detta bör framgå av de allmänna råden till bestämmelsen. För att kunna utöva riksdagsuppdraget arbetar en ledamot i . De ledamöter som bor mer än 50 kilometer från har rätt till en övernattningsbostad i bostadsbestånd. Bostaden tillhandahålls av förvaltningen som ett alternativ till hotell eller pensionat för ledamöterna. Frågor som rör ledamöternas övernattningsbostäder regleras i 5 kap. lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen), i tillämpningsföreskriften (2006:6) till ersättningslagen och i föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter. Riksdagsstyrelsen har uppdragit åt riksdagsdirektören att ta fram förslag till en strategisk lokalplan för fastigheter. Planen ska leda till ett effektivt nyttjande av fastigheter som är anpassat till nuvarande och närtida behov. Riksdagsstyrelsen har också tillsatt en beredningsgrupp för fastighetsfrågor med uppgift att förbereda ärenden som rör fastigheter inför styrelsens beslut. I utredningens uppdrag ingår det att – med beaktande av vad som har kommit fram i arbetet med den strategiska lokalplanen – se över regelverket och de ekonomiska förutsättningar som gäller för övernattningsbostäder. Utredningen ska också undersöka möjligheten att samverka med för att förbättra tillgången till lämpliga övernattningsbostäder. För statens räkning förvaltar ett antal fastigheter. Fastighetsbeståndet består dels av fastigheter på (och Västra, Godsmottagningen och ), dels kontorsfastigheter i (Ledamotshuset Mars och Vulcanus, Brandkontoret Aglaurus, och ), dels ytterligare fastigheter i som innehåller bostadslägenheter eller rum (, Iason, Kvasten, Milon och Ormsaltaren). Fastigheten i innehåller både kontor och bostadslägenheter. Vidare förvaltar fastigheterna Kungliga Trädgården och . Staten har också genom 25 bostadsrättslägenheter i bostadsrättsföreningarna Jungfrun, och . fick i uppdrag av att köpa bostäder som skulle användas av ledamöter.28 överförde uppdraget till dåvarande förvaltningskontor.29 Konstitutionsut- 28Se BaU nr 29, rskr. 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE 2013/14:URF1 skottet uttalade att ledamöter skulle ges möjlighet till en övernattningslägenhet som var skild från kontorsmiljön.30 gav därför tillstånd att för statens räkning köpa ett antal fastigheter med bostadslägenheter att upplåta till ledamöterna som övernattningsbostäder. De flesta fastigheter som innehåller bostadslägenheter förvärvades under 1990-talet.31 I samband med att beslutade om nya riktlinjer för den statliga lokalförsörjningen32 i början av 1990- talet, tog över förvaltningen av fastigheterna Cephalus, , , och från den dåvarande . förfogar över 254 övernattningsbostäder. Bostäderna ska fördelas mellan 282 ledamöter som är bosatta utanför . Inom länet finns det ytterligare sex ledamöter som bor utanför avståndsgränsen för nattraktamente (uppgift ). Omkring 60 av övernattningsbostäderna ligger i byggnader i anslutning till och 171 lägenheter i andra fastigheter, vartill kommer de 25 bostadsrättslägenheterna. hyr inte några lägenheter eller rum i syfte att upplåta dem till ledamöter som övernattningsbostäder. , då ledamöterna gavs möjlighet till övernattning i , fram har de ledamöter som nyttjar en bostad i eget bostadsbestånd betalat ersättning för nyttjandet. ändrades reglerna om övernattningsbostäder på så sätt att svarar för hela boendekostnaden.33 De skäl som låg bakom lagändringen var bland annat att en arbetsgivare/uppdragsgivare vanligtvis svarade för den logikostnad som den anställde/uppdragstagaren hade haft under en tjänsteresa. Att inte behövde debitera ledamöterna hyra medförde också administrativa vinster för förvaltningen. Lagändringen innebar också en förenkling för den enskilda ledamoten som slapp yrka avdrag för en överskjutande logikostnad.34 9.2Nuvarande reglering av övernattningsbostäder inom fastighetsbestånd Regleringen av ledamöternas boende i fastigheter inom fastighetsbestånd finns i anslutning till bestämmelserna om nattraktamente (se 5 kap. 1 och 4 §§ ersättningslagen). En riksdagsledamot har under vissa 30Se bland annat betänkandena /91:KU45, 1992/93:KU33. 31Se betänkandena /93:KU33 och 1995/96:KU31. 1991/92.150, FiU30, rskr. 2005/06:RS4, bet. 2005/06:KU33 och rskr. 2005/06:379. 34I de fall ledamoten bodde i en övernattningsbostad som tillhandahölls av betalade ledamoten, om avgiften för boendet var högre än den logiersättning som ledamoten hade rätt till, överskjutande belopp till genom ett nettoavdrag på arvodet. Ledamoten kunde sedan i sin självdeklaration under inkomstslaget tjänst yrka avdrag med det belopp som motsvarar det avdrag på arvodet som gjort. 2013/14:URF1 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE förutsättningar rätt till ersättning för logikostnader (nattraktamente). Någon ersättning för logi betalas dock inte om ledamoten utan kostnad bor i en bostad som tillhandahålls av . Av punkten 1 i tillämpningsföreskrifter till 5 kap. 4 § ersättningslagen framgår det att ska tillhandahålla logi i bostadsbestånd i utan kostnad för ledamoten. Närmare bestämmelser om övernattningsbostäderna finns i föreskriften om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter. Enligt 11 § ska tillhandahålla övernattningsbostäder till ledamöter som har rätt till nattraktamente enligt 5 kap. 1 § ersättningslagen. Med övernattningsbostad avses en övernattningslägenhet eller ett övernattningsrum i bostadsbestånd eller motsvarande boende. Det är som beslutar om vilka övernattningsbostäder som ställs till respektive partigrupps förfogande, och bostäderna fördelas därvid i proportion till antalet mandat utanför (se 12 §). Gruppkansliet fördelar bostäderna bland partigruppens ledamöter. Ett avtal om upplåtelse av bostaden ska tecknas mellan och ledamoten (se 27 §). ska fastställa en avgift för övernattningsbostäderna (se 28 §). Avgiften för övernattningslägenheterna ska beräknas med utgångspunkt i en hyressättning enligt bruksvärdesprincipen och för övernattningsrummen med utgångspunkt i hyresnivån för jämförbara studentbostäder i . I avgiften ska ingå kostnader för hushållsel och kabeltv. En ledamot som disponerar en övernattningslägenhet i fastigheten 10 med utgång mot eller utanför får låta en närstående person övernatta i lägenheten (se 29 §). En närstående person får inte övernatta i lägenheten på egen hand annat än under enstaka nätter. En ledamot som disponerar ett övernattningsrum i fastigheterna Cephalus 10 eller Mars/Vulcanus 1 får under enstaka nätter låta en närstående person övernatta i rummet (se 30 §). En närstående person får inte övernatta i rummet på egen hand. Om en närstående person som inte har rätt till logiersättning övernattar i bostaden, ska logiersättningen reduceras till (se 32 §). Ledamoten ska för sådan övernattning betala tillbaka logiersättning av 1/30 per dag av den avgift som är fastställd för övernattningsbostaden. Någon reducering av logiersättningen ska inte ske om en närstående person har övernattat i samband med öppnande eller andra officiella arrangemang. Inte heller ska någon reducering ske om barn har övernattat. Ledamoten ska på en blankett som tagit fram anmäla till förvaltningen när logiersättningen ska reduceras (se 33 §). En sådan anmälan ska göras senast inom en månad från det att övernattningen ägde rum. Med ledning av de uppgifter som ledamoten har lämnat om övernattningen ska fakturera ledamoten kostnaden. En ledamot kan i stället välja att betala tillbaka en bestämd del av logiersättningen för övernattning av en närstående, och någon anmälan behöver då inte göras. 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE 2013/14:URF1 Rätten att disponera en övernattningsbostad är personlig och kan inte överlåtas av ledamoten (se 13 §). En ledamot har rätt att disponera övernattningsbostaden i den vecka då öppnas och så länge uppdraget som riksdagsledamot varar (se 14 §). Om ledamoten är ledig från sitt uppdrag , är han eller hon dock skyldig att upplåta bostaden till den ersättare som tjänstgör i stället för ledamoten. Ledamoten är också skyldig att byta logi om bedömer att det krävs till exempel för underhållsarbeten i fastigheten. En ledamot som inte kandiderar i kommande riksdagsval ska lämna bostaden valåret (se 15 §). Ledamoten får dock behålla bostaden även efter detta datum så länge det är nödvändigt för riksdagsuppdraget. En kandiderande ledamot som lämnar efter ett val ska lämna sin övernattningsbostad och senast efter valdagen (se 16 §). En ledamot som lämnar under löpande valperiod ska lämna bostaden och senast efter avgångstillfället (se 17 §). ska svara för att övernattningsbostäderna är basmöblerade (se 18 §). ska också svara för att övernattningslägenheterna har basutrustat kök för matlagning och att övernattningsrummen är utrustade med pentryskåp för matlagning i begränsad omfattning. Ledamoten svarar själv för städning av bostaden och för handdukar, sänglinne etcetera (se 19 §). I bostäder i fastigheterna Cephalus 10 och Mars/Vulcanus 1 kan förvaltningen dock tillhandahålla städning, handdukar, sänglinne etc. mot en särskild avgift. ska svara för fönsterputsning en gång samt för gardin- och mattvätt (se 20 §). Förvaltningen ska ansvara också för nycklar, avgiftsdebitering, besiktning, drift och underhåll av bostäderna. Föreskriften innehåller även bestämmelser om vilka åtgärder som ska vidtas vid utflyttning (se 23–27 §§). I 35–47 §§ finns det bestämmelser om övernattningsbostäder för ersättare för ledamöterna. 9.3Beredningsgruppen för fastighetsfrågor och den strategiska lokalplanen disponerar fastigheter som ägs av staten. Av 1 § lagen (2011:745) med instruktion för framgår att förvaltningen bland annat ska tillhandahålla resurser och service för riksdagsledamöterna. Enligt 4 § i lagen får förvaltningen upplåta lägenheter och lokaler i myndighetens fastigheter. Riksdagsstyrelsen har tillsatt en beredningsgrupp för fastighetsfrågor som ska ta fram en strategi som avser och fastigheter och förbereda ärenden som rör fastigheter (bland annat frågor kopplade till underhålls- och renoveringsplanen av fastigheter). beslutade riksdagsstyrelsen om en lokal- och fastighetsstrategi för 2013/14:URF1 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE Riksdag.35 Strategin ska vara ett övergripande verktyg för styrning av lokalförsörjningen och fastighetsverksamheten. Riksdagsförvaltningens lokal- och fastighetsstrategi ska beaktas vid alla typer av beslut som rör fastighetsverksamheten, vara vägledande för den pågående utformningen av det strategiska lokalprogrammet och bidra till en effektiv förvaltning av fastigheter. Lokal- och fastighetsstrategin omfattar även bostäder. Det anges att övernattningsbostäder åt ledamöter i första hand ska avse ett rum och kök eller kokvrå, 30–, med en enhetlig möblering. Vidare ska bostäderna finnas inom rimligt avstånd från . Enligt strategin ska standarden i bostäderna, där så är möjligt, motsvara allmännyttans bostäder vid nyproduktion. Bostäderna ska vara inredda och utrustade enligt en särskilt beslutad grundmöblering. Slutligen nämns i strategin att av bostäder ska syfta till att större eller mindre bostäder samt bostadsrätter successivt avvecklas. Riksdagsstyrelsen har uppdragit åt riksdagsdirektören att ta fram förslag till en strategisk lokalplan. Planen ska leda till ett behovsanpassat och effektivt nyttjande av fastigheter. Avsikten var ursprungligen att planen skulle kunna beslutas , men efter vad utredningen har fått veta kommer den i stället att beslutas under den första delen av , det vill säga efter det att utredningen har överlämnat sitt betänkande till riksdagsstyrelsen. Planen kommer att behandla , med undantag från övernattningsbostäderna. 9.4Samverkan med om övernattningsbostäder och ingick en överenskommelse om övernattningsbostäder för statsråd. Tills för sedan bodde flera statsråd i lägenheter, men bor endast ett statsråd i en sådan lägenhet. Enligt överenskommelsen upplåter vissa lägenheter för att nyttjas av statsråd som också är ledamöter av . Om det behovet är täckt kan förvaltningschef, efter beslut i varje särskilt fall, upplåta lägenheten till ett annat statsråd. ska ansvara för drift och underhåll av lägenheterna och svara för att upplåtelseavtal upprättas. Upplåtelse av lägenheterna sker utan besittningsskydd. Enligt överenskommelsen åtar sig att för räkning debitera hyra och svara för att betalningarna i förskott överförs till förvaltningen. Hyreskostnaden för eventuella outnyttjade lägenheter ska enligt överenskommelsen betalas av . Om ett statsråd avgår ur regeringen och återinträder i som ledamot med rätt till traktamente, har ledamoten rätt att under återstående del 35 Dnr 1363-2012/13. 9 LEDAMÖTERNAS BOENDE 2013/14:URF1 av mandatperioden behålla lägenheten enligt de regler som gäller för en riksdagsledamot. Hyran för lägenheterna bestäms enligt de principer för hyressättning av lägenheter som gällde . De villkor för att disponera lägenheter som gäller vid den aktuella tidpunkten ska tillämpas, även när lägenheten disponeras av statsråd. anordnar inte boende åt de statsråd som behöver övernattningsbostäder, utan statsråden hyr i stället bostäder av en extern hyresvärd. I den lokal- och fastighetsstrategi som riksdagsstyrelsen beslutade anges det att samverkan med andra statliga myndigheter och fastighetsägare ska stärkas för att finna gemensamma lösningar av lokalfrågor där så är möjligt. 9.5 Överväganden och förslag Uppdraget innefattar en översyn av såväl materiella som regeltekniska och redaktionella frågor i det samlade regelverk som rör riksdagsledamöternas ekonomiska villkor. Översynen ska bland annat avse frågan om någon av de bestämmelser som finns i lag i stället borde regleras i föreskrift eller riktlinje eller tvärtom. Den regeltekniska och redaktionella översynen behandlas närmare i kapitel 3. I avsnitt 3.2.2. föreslår utredningen att rätten till övernattningsbostad och tider för utflyttning ska föras in i den nya ersättningslagen. I utredningens uppdrag ingår det att, med beaktande av det som har kommit fram i arbetet med den strategiska lokalplanen, se över regelverket och de ekonomiska förutsättningarna i fråga om övernattningsbostäder.