eunbil · H10N2E3365 · 2014-01-01 00:00:00 — (ev.) Godkännande av A-punktslistan Resolutioner, synpunkter och beslut antagna av Allmänna rådet avser att notera resolutioner, yttranden och beslut antagna av . Detta är en standardpunkt på dagordningen. Bakgrund Rådet ska ta ställning till kandidatlandsstatus för , i ljuset av kommissionens rapport från om landets framsteg avseende kampen mot organiserad brottslighet, kampen mot korruption och reformeringen av rättsväsendet. Rådets slutsatser förväntas därefter bli föremål för endossering av . I rapporten konstateras att regeringen i har fortsatt att visa politisk vilja och tagit konkreta beslut vad gäller EU-relaterade reformer. Kommissionen bekräftar därför sin rekommendation om att rådet beviljar kandidatlandsstatus. Regeringen anser att uppfyller kriterierna för att beviljas kandidatlandsstatus och kommer att verka för ett sådant beslut vid Allmänna rådet samt för endossering vid . En trovärdig utvidgningspolitik förutsätter att EU står fast vid ingångna åtaganden och principer, vilket bör reflekteras i rådsslutsatserna. Uppföljning av =Rapport om implementering av Europeiska rådets slutsatser Informationspunkt Bakgrund Det grekiska ordförandeskapet förväntas presentera en rapport som följer upp genomförandet av slutsatser. Rapporten har ännu inte delgivits medlemsstaterna. Förberedelser av =Utkast till slutsatser Diskussionspunkt Bakgrund Ett annoterat utkast till dagordning inför mötet i har delgivits nämnden. Något utkast till slutsatser finns ännu inte. Mötet inleds i Ypres för att uppmärksamma utbrottet av och fortsätter sedan i . ska fastställa strategiska riktlinjer på området för frihet, säkerhet och rättvisa. Dessa ska ersätta det nuvarande femåriga programmet (Stockholmsprogrammet) som gäller för . förväntas godkänna de landspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska terminen och därmed avsluta den fjärde terminen. Vidare ska läget i förhandlingarna om det nya klimat- och energiramverket stämmas av och toppmötet väntas även behandla frågor kopplade till försörjningstrygghet på energiområdet. Stats- och regeringscheferna kommer att diskutera unionens s.k. strategiska dagordning för , i linje med ordförandens uttalande efter den informella . Med största sannolikhet kommer stats- och regeringscheferna att diskutera den senaste utvecklingen i . I samband med mötet väntas associeringsavtal med , och de återstående delarna av associeringsavtalet med undertecknas. Även andra dagsaktuella utrikespolitiska frågor kan komma att behandlas beroende på utvecklingen. I övrigt väntas euroansökan och frågan om kandidatlandsstatus för komma upp vid mötet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att fastställer nya strategiska riktlinjer på området för frihet, säkerhet och rättvisa. Det finns behov av att konsolidera, genomföra och tillämpa redan antagen lagstiftning. En fortsatt integrering av den yttre dimensionen behövs för ett mer framgångsrikt genomförande av politikområdet. Vad gäller den europeiska terminen och de landspecifika rekommendationerna, se förslag till ståndpunkt under dagordningspunkten 8 nedan. Vad gäller klimat- och energiramverket anser regeringen att toppmötet är ett värdefullt tillfälle att stämma av läget i förhandlingarna inför en överenskommelse vid . Ingen diskussion i substans förväntas dock vid Allmänna rådet. Vad gäller unionens strategiska dagordning anser regeringen det centralt bland annat med fortsatta reformer för ökad konkurrenskraft, jobb och hållbar tillväxt. Efter en intensiv lagstiftningsperiod är det nu viktigt att fokusera på att genomföra de beslut som har fattats. =Godkännande av de landspecifika rekommendationerna presenterade kommissionen förslag till landspecifika rekommendationer baserade på analys av medlemsstaternas rapportering inom ramen för 2020-strategin (nationella reformprogrammen) samt den årliga rapporteringen inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten (stabilitets- eller konvergensprogram) med särskilda rekommendationer till länderna inom euroområdet. Rekommendationerna ska behandlas av (sysselsättningspolitiska aspekter) och (ekonomisk-politiska aspekter). Allmänna rådet väntas godkänna en konsoliderad version av alla landspecifika rekommendationer som sedan ska endosseras av innan de slutligen antas av rådet . Förslag till svensk ståndpunkt har ställt sig bakom för den ekonomisk-politiska samordningen, där det bland annat framgår att medlemsstaterna ska betrakta den ekonomiska politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna denna inom rådet. Inom ramen för den ekonomisk-politiska samordningen riktas rekommendationer till medlemsstaterna. ser rekommendationerna som ett viktigt instrument för att uppmuntra till en ansvarfull ekonomisk politik och uppfyllelse av de mål som sätts upp inom ramen för samordningen av den ekonomiska politiken. Rekommendationerna ska respektera nationell praxis och de nationella systemen för lönebildning. En rekommendation är en uppmaning till lämplig handling och är inte bindande. Vad som är lämplig handling är ett politiskt vägval och det är parlamenten i varje medlemsstat som ytterst beslutar om utformningen av den nationella ekonomiska politiken. I är det som avgör detta. Samarbete och granskning av den ekonomiska politiken förekommer inte bara i EU utan även i IMF och samt nationellt genom t.ex. och . har deltagit i och uppmuntrat till nationell och internationell granskning och samarbete med denna inriktning, med syftet att utbyta erfarenheter och i icke bindande former lämna synpunkter på den ekonomiska politiken. Regeringen ställer sig bakom att rekommendationer ges till medlemsstaterna. Det är sedan upp till varje medlemsstat att välja hur man förhåller sig till rekommendationerna. Bakgrund Ministrarna ansvariga för integrerad havspolitik har bl.a. i Limassoldeklarationen lyft fram vikten av att förbättra förvaltning av maritima resurser och ett bättre samarbete i det sammanhanget. Detta förtydligades ytterligare i Europeiska rådets slutsatser där det angavs att en europeisk maritim säkerhetsstrategi skulle tas , följd av en handlingsplan. Strategin, som baseras på kommissionens meddelande (2014), har som syfte att skapa ett utökat samarbete på ett sektorsövergripande, gränsöverskridande och kostnadseffektivt sätt inom den europeiska maritima sektorn. Detta samarbete ska medföra ett bättre skydd av gränser, dess hav och medborgare utifrån identifierade hot och risker. Strategin ska inte skapa några nya strukturer, ny lagstiftning, nya institutioner, ökade administrativa bördor eller ytterligare utgifter utan bygga på existerande instrument och policys. Strategin ska heller inte ändra på mandat, ansvar eller kompetens mellan EU, dess institutioner och MS. Strategin kommer att följas av en handlingsplan för att konkretisera de områden som lyfts fram i strategin. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen avser stödja förslaget till en europeisk maritim säkerhetsstrategi. Meddelande om för Joniska-Adriatiska regionen =Presentation av kommissionens meddelande med handlinsplan samt utbyte av åsikter I slutsatserna från den 12–ombads kommissionen att lägga fram en EU-strategi för området kring och före utgången av 2014. Det blir EU:s tredje makroregionala strategi, efter för och för Donauregionen. Strategin kommer att omfatta fyra EU-länder (, , och ) och fyra länder utanför EU (, , och och ). Huvudprioriteringarna är samlade till fyra samarbetsområden: maritim tillväxt, transport och energi, miljö, och hållbar turism. Strategin avser också bidra till att främja EU-integrationen av länderna på . Förslag till svensk ståndpunkt Meddelandet har ännu inte offentliggjorts men generellt sett är regeringen positiv till framtagandet av en makroregional EU-strategi för Adriatiska och Joniska havsregionen. 11.(ev.) Tillämpningen av artikel l0 i Protokoll 36 Informations och/eller beslutspunkt efter Lissabonfördragets ikraftträdande upphör de speciella övergångslösningar avseende kommissionens och behörighet som gällt de tredjepelarrättsakter som antagits före . Det handlar om cirka 130 rättsakter. Det innebär att kommissionen även beträffande dessa rättsakter kommer att kunna inleda s.k. överträdelseförfarande om rättsakten inte har genomförts i nationell rätt eller tillämpats i enlighet med . får också full behörighet avseende de aktuella rättsakterna. Förenade (UK) har i Lissabonfördraget en särlösning som innebär att de avseende varje nytt förslag till rättsakt på området för frihet, säkerhet och rättvisa kan välja om de vill delta i samarbetet eller inte (förutsättningarna regleras i protokoll 21). UK har också en motsvarande möjlighet vad gäller och deltar endast i vissa delar av polissamarbetet och det rättsliga samarbetet (förutsättningarna regleras i artikel 4 i protokoll 19). UK har också en särlösning vad avser de särskilda övergångsreglerna (förutsättningarna regleras i artikel 10 i protokoll 36). Särlösningen innebär att UK inför övergången kan meddela att man inte längre vill delta i samarbetet såvitt avser samtliga de tredjepelarrättsakter som omfattas (en sk. block opt-out). Om UK utnyttjar möjligheten kan rådet besluta om nödvändiga följd- och övergångsarrangemang. Rådet kan också besluta om att UK ska stå för eventuella ekonomiska konsekvenser. UK har dock också en möjlighet att meddela att de önskar delta i samarbetet rörande specifika rättsakter (en s.k. opt-in), men måste då acceptera kommissionens och behörighet avseende dessa rättsakter. Ett sådant återinträde sker dock inte automatiskt. Protokoll 36 föreskriver en tudelad procedur som innebär att en opt-in i Schengenrelaterade rättsakter beslutas av rådet med enhällighet medan en opt-in i övriga rättsakter hanteras av kommissionen i enlighet med det förfarande som gäller när en medlemsstat vill delta i ett redan pågående fördjupat samarbete. meddelade UK att man avsåg att utnyttja möjligheten till block opt-out, men indikerade att man kan komma att begära en opt-in avseende 35 av rättsakterna. Det slutliga ställningstagandet är avhängigt en ytterligare omröstning i det brittiska parlamentet. Vid rådets möte för rättsliga och inrikes frågor informerade ordförandeskapet om de diskussioner som förts i den särskilda vängruppen som inrättades för att analysera effekterna av att de speciella övergångslösningarna ska upphöra att gälla. En uttalad ambition har varit att förbereda för en politisk principöverenskommelse för att undvika ett rättsligt osäkert läge . Det slutliga ställningstagandet av rådet anses dock av formella skäl inte kunna tas förrän i anslutning till . Det framkom vid rådets möte för rättsliga och inrikes frågor att den tudelade proceduren (dvs. att det pågår förhandlingar mellan kommissionen och UK om en opt-in i de rättsakter som inte rör Schengen) hade fördröjt vängruppens arbete varvid kommissionen och UK uppmanades att påskynda förhandlingarna. UK har begärt att frågan även ska tas upp på allmänna rådets möte. Det är fortfarande oklart om förhandlingarna mellan kommissionen och UK har avslutats och vad resultatet i så fall är. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är bra att det klargörs vilka tredjepelarrättsakter som berörs av övergångsperioden . Regeringen anser också att det är angeläget att nå fram till ställningstagande avseende UK:s begäran om opt-out respektive opt-in i syfte att försöka undvika ett rättsligt osäkert läge . Det är angeläget att nå en lösning som beaktar såväl UK:s rättigheter enligt fördraget som bevarad enhetlighet och tillämpbarhet av de gemensamma reglerna på området. 12.Presentation av rådets 18-månadersprogram (1 juli 2014-30 december 2015) Bakgrund Den inkommande så kallade ordförandeskapstrion , och kommer att presentera sitt 18-månadersprogram. I 18-månadersprogrammet beskrivs rådets verksamhet . I enlighet med rådets arbetsordning ska Allmänna rådet endossera 18-månadersprogrammet. Programmet har ännu inte delgivits medlemsstaterna.