rfr · H20WRFR1 · 2014-12-18 00:00:00 — Privatpersoner kan inte söka, men däremot kan en sammanslutning av t.ex. lantbrukare söka och få stöd. Bidraget kan omfatta högst av ett projekts kostnader. Den sökande behöver således medfinansiera med . När ett projekt beviljas medel betalas tre fjärdedelar ut vid projektets start och den resterande fjärdedelen i samband med slutredovisning. Stödet ska gå till planer för och genomförande av åtgärder för att minska övergödning i havsmiljön. LOVA förväntas primärt således inte hantera övergödningsproblem i de vattenområden som inte inverkar på haven. Vid prioritering mellan liknande projekt ska länsstyrelserna prioritera projekt som bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser eller förbättrade förutsättningar för biologisk mångfald. Stöd får enligt förordningen lämnas till projekt för planer för och genomförande av kostnadseffektiva åtgärder som bidrar till minskade mängder av fosfor eller kväve i eller installation i kustområdena av anläggning för mottagande av toalettavfall för fritidsbåtar uppföljning och utvärdering av genomförda åtgärder (enligt ovan). , när LOVA-förordningen ändrades, lämnades även stöd för installation av anläggningar för tvätt av bottnar på fritidsbåtar.116 Inom planering och åtgärder kan även rådgivning, vissa informationsinsatser och skötselkostnader ingå . LOVA-stöd kan inte lämnas för redan påbörjade åtgärder eller krav som följer av annan lagstiftning, t.ex. om en kommun redan har utfärdat föreläggande för att en fastighetsägare ska åtgärda ett enskilt avlopp. Enligt HaV:s vägledning kan stöd däremot lämnas till ”kretsloppsanpassade avloppslösningar som svarar mot högre krav än vad som kan sägas följa av lagar och författningar”. I projektens slutredovisning ska stödmottagaren bl.a. redovisa kostnader, uppnådda resultat i förhållande till villkoren i stödbeslutet och hur effektivt belopp, utan endast att medel ur havsmiljöanslaget fick användas för LOVA. Länsstyrelserna beslutade då gemensamt att skära ned på LOVA . Havs- och vattenmyndigheten (2013f); Havs- och vattenmyndigheten (2014), s. 20; i och (2014). 2013/14:1, utg.omr. 20, s. 70. 116Se förordningen (2014:1060) om ändring i förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt. 2014/15:RFR1 4 EKONOMISKA MEDEL FÖR LOKALA ÅTGÄRDER MOT ÖVERGÖDNING åtgärderna har bidragit till miljövinster i form av minskade mängder fosfor eller kväve i havet.117 av LOVA-medlen 2009–2014 har gått till kunskaps- och åtgärdsprojekt med direkt koppling till övergödning. har gått till båttvättar för att hindra spridning av miljögifter, och har använts till förstudier och liknande. LOVA-medel har fördelats till länen baserat efter uppskattning av hur mycket de bidrar till utsläpp av näringsämnen. Det har inneburit att och har tilldelats mest medel; av projekten har genomförts i dessa två län.118 Diagram 4.3 visar antal projekt fördelat på övergripande kategorier. Diagram 4.3 Antal LOVA-projekt per kategori –2014 * Sifforna är inte fullständiga då ett antal mindre län inte hade fördelningen klar. Källa: –2013: uppgifter från Havs- och vattenmyndigheten; : länsstyrelserna. dominerades av projekt inom områdena va respektive båtar; av totalt 920 projekt har en tredjedel genomförts inom båtområdet och ytterligare en tredjedel inom va-området. Bland va-projekten finns inventeringar av enskilda avlopp, avloppsrådgivning, kretsloppsanläggning för enskilda avlopp, m.m. märks en ökning av projekt för båttoaletter, vilket prioriterades av vissa län i syfte att förekomma det lagkrav som införs 2015.119 Exempel på vattenåtgärder är restaurering och lantbruksåtgärder såsom fosfordammar och kalkfilterbäddar. Till havsåtgärder hör bl.a. algskörd och musselodling. I Övrigt ingår t.ex. förstudier och provfiske. En tendens över perioden är att antalet projekt för strukturkalkning ökar, särskilt i jordbruksland kring och där lerhalten i jordarna är hög. 117Havs- och vattenmyndigheten (2013d). 118Havs- och vattenmyndigheten (2013c). 119Till exempel i : vattenanvandning/lova-bidrag/Pages/index.aspx. 4 EKONOMISKA MEDEL FÖR LOKALA ÅTGÄRDER MOT ÖVERGÖDNING 2014/15:RFR1 marksprojekt har varit relativt vanliga i , medan länen i norra och vissa inlandslän uteslutande har delat ut LOVA-stöd inom båtområdet. I bl.a. och har LOVA-projekt initierats i nästan alla länens kommuner. Utvärdering av LOVA pekar på utvecklingspotential Regeringen har lyft fram att LOVA ger goda möjligheter för arbete med åtgärder på lokal nivå.120 Det har dock visat sig vara svårt att mäta resultat och effekter av genomförda projekt. HaV lät 2012 på eget initiativ göra en extern utvärdering av LOVA och andra havsmiljöprojekt bl.a. eftersom kvaliteten i redovisningen från länsstyrelser varierade så mycket att det inte ansågs möjligt att bedöma projektens effekter.121 Problemet med bristfällig redovisning togs upp av utvärderingen, som publicerades . Man konstaterade att stödmottagarnas redovisning var alltför bristfällig för att beräkna LOVA:s miljöeffekter eller kostnadseffektivitet. Samma förhållande gällde bedömningen av externa effekter och olika samhällsnyttor. Bidragsmottagare hade inte försökt mäta effekterna och kunskapen om hur det borde göras saknades i vissa fall. Jämförelsen mellan projekt försvårades dessutom av att man använt olika beräkningsschabloner. I många projekt hade det inte gått tillräckligt sedan åtgärderna för att se effekter. Utvärderingen noterade också att det var svårt att skapa en nationellt samlad bild över planerat åtgärdsarbete; realiseringen av va-planer som tagits fram med LOVA-stöd låg i många fall 5–. Utvärderingen pekade sammantaget på att många projekt var både väl genomförda och nyttiggjorda, men att resultaten inte har spridits tillräckligt.122 För att förbättra arbetet med LOVA rekommenderade utvärderingen bl.a. utökat stöd till mottagarna med projektplanering, mer erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning om genomförda projekt, och att kvalitetssäkringen av uppmätta miljöeffekter skulle utvecklas. Därtill behöver man utveckla kriterier och indikatorer för att mäta projektens samhällsnytta.123 HaV har med grund i utvärderingen inlett ett utvecklingsarbete. I detta ingår bl.a. att utveckla dokumentation och kunskapsspridning, förbättra stödet till länsstyrelserna samt att stärka uppföljningen.124 pågår inom en översyn av LOVA- förordningens innehåll. Enligt uppgift kommer LOVA:s övergripande inriktning att kvarstå med undantag för bidrag för installation av anläggningar för toalettavfall.125 2013/14:1 utg.omr. 20, s. 46 och prop. 2013/14:141, s. 142. 121Havs- och vattenmyndigheten (2013c). 122Havs- och vattenmyndigheten (2013b). 123Havs- och vattenmyndigheten (2013b). 124Havs- och vattenmyndigheten (2013e). 2014/15:RFR1 4 EKONOMISKA MEDEL FÖR LOKALA ÅTGÄRDER MOT ÖVERGÖDNING Fonden skapades 2008 av Helcom, nordiska investeringsbanken och Nordiska miljöfinansieringsbolaget (, Nefco) för att stimulera genomförandet av åtaganden inom BSAP. och bidrog med 9 respektive i bidrag. Såväl privata som offentliga aktörer kunde söka bidrag till förstudier, projektgenomförande, kapacitetsbyggande, och medfinansiering av utrustning. –2012 beviljades delfinansiering om totalt till ett trettiotal projekt, varav merparten av projekten och projektmedlen gick till andra länder runt . Tio projekt med BSAP-medel för genomförs i . De tio svenska projekten omfattade totalt ca , varav en tredjedel finansierades genom BSAP. Flera av projekten rörde pilotanläggningar för ny teknik genom återföring av näringsämnen och biogas eller förbättrade metoder för avfallshantering.126 Diagram 4.4 visar de svenska projektens inriktning, omfattning och andel medfinansiering. Diagram 4.4 Svenska projekt med delfinansiering ur BSAP-fonden – 2013 (mn euro). treatment plants (Svenskt ning från avfall och Algae biogas plant in Smyge and biogas centre ämnen, biogas etc. ämnen, biogas etc. ning från hamn och båt Structural liming and lime Reduktion av belast- filter ditches, inv. and info ning från avfall och Testing of alcohol/spirit and ether as fuel ning från hamn och båt ämnen, biogas etc. ämnen, biogas etc. 126 Nefcos webbplats; AIEKA (2013). 4 EKONOMISKA MEDEL FÖR LOKALA ÅTGÄRDER MOT ÖVERGÖDNING 2014/15:RFR1 Business plan & demo of ning från avfall och EU:s fond Life plus medfinansierar miljöprojekt i medlemsländerna. Lifeprojekt kan genomföras i naturmiljöer som av EU är klassade som Natura 2000, vilket i är ca 4 000 områden. –2013 tilldelade EU 50 svenska projekt ca och bidrog med , totalt . Den svenska finansieringen betalas genom och Havs- och vattenmyndigheten. Ett utpekat område var natur och biologisk mångfald (s.k. biodiversity) och flera projekt hade koppling till vattenkvalitet och havsmiljö. Minskad övergödning utgjorde inte projektens primära syfte, men i fyra fall var insatserna kopplade till vattenkvalitet och en viss förväntad effekt på övergödning. Projekten handlade om bevarandestatus i , näringsåterföring inom ekologiskt jordbruk, återskapande av målarmussla samt en modell för vattenförvaltning. EU:s medfinansiering var knappt hälften av projektens budget.127 127 EU:s webbplats ”Life Programme”, (); och rådets förordning (EG) nr 614/2007. 2014/15:RFR1 4 EKONOMISKA MEDEL FÖR LOKALA ÅTGÄRDER MOT ÖVERGÖDNING Diagram 4.5 Life plus i –2013. Projekt med koppling till övergödning (mn euro) Källa: Life Programme på EU:s webbplats. 4.5 Landsbygdsprogrammet 2007–2013 Inom det svenska landsbygdsprogrammet 2007–2013 budgeterades till åtgärder inom åtgärdsaxel 2 Förvalta naturresurserna. Stöd lämnades för olika insatser för miljövänligt jordbruk och för s.k. ickeproduktiva investeringar inom jordbruk och skogsbruk.128 Inom programmet fanns flera åtgärder för bättre vattenkvalitet. Ett krav för att få ta emot miljöersättningar är att lantbrukaren upprättar en växtnäringsbalans över gården. De vanligaste ersättningarna för miljöåtgärder och investeringar var skyddszoner för gräsbevuxna zoner längs med ett vattenområde; zonen kan vara vallbesådd vårbearbetning och/eller odling av fånggröda miljöskyddsåtgärder såsom markkartering, kväveinnehåll i flytgödsel och växtodlingsplan vallodling såsom slåtter-, betes- eller frövallar på våtmarker som restaureras, nyanläggs, underhålls eller rensas utvalda miljöer för anläggning av fosfordammar, reglerbar dränering eller anpassade skyddszoner.129 I samband med programmets halvtidsutvärdering förstärktes ersättningarna till skyddszoner, fånggrödor, vårbearbetning, och våtmarker. Dessutom ökades satsningarna på kompetensutveckling, och nya åtgärder som fosfordammar och reglerbar dränering lyftes in i programmet.130 1282012/13:RFR4, s. 25–26 och bilaga 1. 129Jordbruksverket (2012a), s. 99. 2010/11:1 utg.omr. 20, s. 22. 4 EKONOMISKA MEDEL FÖR LOKALA ÅTGÄRDER MOT ÖVERGÖDNING 2014/15:RFR1 –2013 minskade den odlade arealen fånggröda, medan vårbearbetning och kombinationen av fånggröda och vårbearbetning ökade, särskilt efter att villkoren justerades. Arealen anlagda skyddszoner nådde sin högsta nivå någonsin 2012. (Diagram 4.6) Diagram 4.6 Areal för minskat kväveläckage genom skyddszoner, vårbearbetning och fånggröda (ha) 2007–2012 Källa: Miljömålsportalen (2014). Landsbygdsprogrammet har i fråga om vatten och havsmiljö utvärderats av Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi ().131 En av ESO- utredningens iakttagelser var att programmets ersättning för odling av fånggröda och/eller vårbearbetning, samt anläggande av skyddszoner och våtmarker enligt både modellberäkningar och fältstudier har minskat näringsläckaget.132 , och har i en syntes av olika utvärderingar konstaterat att pengarna inom den gemensamma jordbrukspolitiken har haft avgörande betydelse för genomförandet av vissa av de svenska miljökvalitetsmålen, bl.a. för att minska förlusterna av kväve och fosfor från samt för att anlägga och sköta våtmarker. Det har konstaterats att riktade stöd har fler och bättre miljöeffekter men också en högre administrativ kostnad än generella stöd.133 I internationella jämförelse av landsbygdsprogram i olika länder noterades att det generellt saknas bra uppföljning om miljöeffekterna av de flesta ersättningar, men att åtgärder mot övergödning är relativt lätta att följa upp jämfört med insatser för t.ex. biologisk mångfald. Rapporten tog även upp några faktorer när det gäller stödmottagares drivkrafter att söka bidrag för miljöåtgärder. noterade att man kan utöka lantbrukarens möjlighet att avsluta det femåriga åtagandet mot att man beta- 131 Miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets uppföljning 2012 (2012/13:RFR4) och granskning (RiR 2013) behandlade inte dessa frågor. refererar dock halvtidsutvärderingens slutsats att våtmarker som anlagts eller restaurerats med medel från programmet tycks ha den avsedda effekten att minska havens övergödning (s. 44). 132Rabinowicz (2013), s. 13. 133Naturvårdsverket (2011b), s. 26–27. 2014/15:RFR1 4 EKONOMISKA MEDEL FÖR LOKALA ÅTGÄRDER MOT ÖVERGÖDNING lar tillbaka en del av ersättningen. Därmed skulle intresset kunna öka och lantbrukaren uppleva det som mer värdefullt att fullfölja åtagandet.134 Myndigheten konstaterade också att lantbrukare efterfrågar klara och begripliga regler för stöden och att stöden inte ska kräva större förändringar än nödvändigt av sättet att sköta gården. Enligt undersökningen skulle de flesta lantbrukare vara villiga att acceptera en lägre ersättning om de fick ytterligare hjälp med och rådgivning om ansökningshandlingarna.135 En annan omständighet som kan inverka på lantbrukares intresse är att många åtgärder har riktats mot utrymmen på odlingsbar mark. Det gäller särskilt anläggning av breda skyddszoner och större våtmarker. För att lantbrukare ska motiveras att vidta dessa åtgärder krävs att processerna uppfattas som enkla och de ekonomiska eller praktiska åtagandena acceptabla. Det ställer krav dels på att man koncentrerar åtgärderna dit de verkligen gör störst nytta, dels på att man utvecklar metoder som tar mindre plats i odlingslandskapet. man kunna utnyttja flöden och fördjupningar i existerande diken som barriärer mot näringsämnen.136 och har tidigare, på regeringens uppdrag, lämnat förslag till kommande landsbygdsprogram. Myndigheterna föreslog att programmet skulle bli enklare både för stödmottagare och administrerande myndigheter. Bland förslagen fanns införande av schablonersättningar för miljöåtgärder på skogsmark och vissa miljöinvesteringar i odlingslandskapet. Det föreslogs också att ersättningen för faktiska kostnader skulle finnas kvar för bl.a. våtmarker.137 Landsbygdsprogrammet 2014–2020 beslutade regeringen om utformningen av landsbygdsprogrammet –2020, omfattande . Den svenska medfinansieringen uppgår till . Regeringen har överlämnat programförslaget till som har på sig att granska och godkänna programmet.138 Åtgärderna i det nya landsbygdsprogrammet öppnas för ansökan successivt under perioden 2014 till 2016.139 uppger på sin webbplats att man tror att det svenska landsbygdsprogrammet kan börja gälla . Inga beslut om stöd eller utbetalningar kan tas innan godkänt programmet. Enligt kommer de flesta ersättningar att kunna sökas , medan nya åtgärder, som anläggning av tvåstegsdiken och reglerbar dränering, tillkommer . Också ersättning för skyddszoner kommer att kunna sökas först 2016.140 134Jordbruksverket (2012c), s. 119. 135Jordbruksverket (2012c), s. 125. 136Ahlgren et al. (2011). 137Jordbruksverket och (2012). 4 EKONOMISKA MEDEL FÖR LOKALA ÅTGÄRDER MOT ÖVERGÖDNING 2014/15:RFR1 Greppa näringen är ett projekt som delfinansieras genom landsbygdsprogrammet och svenska staten. Sedan ett drygt decennium erbjuder Greppa näringen kostnadsfri rådgivning till lantbrukare om hur man kan nå minskad övergödning, minskade utsläpp av klimatgaser och säker användning av växtskyddsmedel. Projektet drivs av , , länsstyrelserna och ett antal branschföretag. Samverkan mellan och länsstyrelserna inom Greppa näringen är en av punkterna i vatten- Sedan starten har man besökt över 30 000 gårdar i 17 län141 för att sprida kunskap direkt till lantbrukare. Rådgivningen samordnas, dokumenteras hos och följs upp genom återbesök. Uppnådda resultat i termer av miljöeffekter sammanställs regionvis eller för grupper av gårdar med liknande förhållanden. I en resultatuppföljning av utvecklingen uppgav 45– av lantbrukarna att de har anpassat gödslingen till grödans behov och stallgödselns kväveffekter. Lantbrukarna har enligt samma uppföljning minskat mängden flytgödsel och antalet tillfällen då flytgödsel sprids till höstsäd, och väntat med bearbetning till eller och börjat odla fånggrödor. När det gäller fosfor uppgav av lantbrukarna att de har minskat sina inköp av fosfor med mineralgödsel. Nästan hälften hade dessutom markkarterat i högre grad än tidigare, och motverkar numera i högre grad ytavrinning. Greppa näringen publicerar även skrifter i form av praktiska råd. Man annonserar och erbjuder webbtjänster där medlemmar kan beräkna växtnäringsbalanser, kostnader och effekter av potentiella investeringar.142 4.6 Exempel på forskning och utveckling , myndigheter och företag bedrivs forskning och utvecklingsarbeten med koppling till havsmiljön och övergödning. Inom en rad områden bedrivs arbete inom miljöteknik, ett begrepp som kan sägas innefatta all teknik som direkt eller indirekt bidrar till en bättre miljö. Anläggning av våtmarker för rening av avloppsvatten är ett exempel.143 Regeringen fördelade 2011–till statliga aktörer för framväxt och spridning av svensk miljöteknik.144 Några andra områden är odling av musslor och alger för rening, energiutvinning, fodertillverkning samt syresättningsprojekt för syrefattiga bottnar.145 141Samtliga län utom , , och . 142Greppa näringen (2011); Greppa näringen (2013), s. 5. 143Naturvårdsverkets webbplats: ”Miljöteknik och miljöinnovationer”. 144Regeringen (2011a). Formas webbplats, artikeln ”62 miljoner till forskning om hållbara produktionssystem inom vattenbruk, jord- och trädgårdsbruk”. 2014/15:RFR1 4 EKONOMISKA MEDEL FÖR LOKALA ÅTGÄRDER MOT ÖVERGÖDNING driver ett forsknings- och utvecklingsprogram om va-teknik. Programmet har delvis finansierats genom BSAP-fonden. Syftet är att samla in och sprida erfarenheter från de projekt som medlemmarna bedriver med medel från programmet. Verksamheten är inriktad mot tillämpad forskning och utveckling. Ett av fyra prioriterade områden är avlopp och miljö med projekt kring reningsteknik och återföring av växtnäring från avlopp. Ett exempel är ett projekt om effekter på fosfor till följd av slamgödsling, som delfinansieras av programmet. Medel ur havsmiljöanslaget och landsbygdsprogrammet är de två största finansieringskällorna till åtgärder mot övergödning. Båda dessa inrymmer mycket mer än bara insatser mot övergödning. LOVA är inom havsmiljöanslaget den enskilt största satsningen mot övergödning för svenska förhållanden, totalt över 900 projekt inom ett flertal sektorer. Därtill finns regionala havsmiljöprojekt och delfinansiering av BSAP-fonden. När det gäller BSAP satsade , men huvuddelen gick till projekt i andra länder runt . Mer pengar har kommit till via EU-fonden Life plus, men det är bara en mindre andel av de projekten som berör övergödning. LOVA och landsbygdsprogrammet kan delvis finansiera samma åtgärder, såsom våtmarker och fosfordammar, men de har också stora olikheter. När det gäller LOVA är flexibiliteten stor. Det gäller inte i samma utsträckning för miljöåtgärder inom landsbygdsprogrammet, vars åtgärder är mer reglerade med långa åtagandeperioder och fastställda ersättningar. Å andra sidan har LOVA krav på medfinansiering och kan till skillnad från landsbygdsprogrammet inte sökas av privatpersoner. Åtgärderna genomförs av många typer av aktörer, t.ex. projekt på myndigheter, större åtgärdsprojekt som kan genomföras av länsstyrelser, LOVA-stöd till föreningar och kommuner, samt landsbygdsprogrammet till enskilda lantbrukare. Det finns även en spridning mellan olika slags åtgärder. Det handlar dels om att projekt kan vara inriktade mot kunskapsinsamling, faktiska åtgärder i vattenmiljön eller informations- och rådgivningsinsatser, dels om att åtgärder kan behandla antingen utsläppens orsak (dvs. källan) eller de symtom som utsläppen skapar. Om syftet med en åtgärd främst är att reducera näringsämnen till utsjön är orsaksrelaterade åtgärder viktigast. Vill man däremot se effekter på tillståndet i en specifik miljö behöver man åtgärda symtomen inom det aktuella området. Rådgivande åtgärder ska verka förebyggande.147 146Webbplatsen: Svenskt Vatten. 147Havs- och vattenmyndigheten (2013d). 5 Lokalt åtgärdsarbete i tre avrinningsområden I föregående avsnitt redovisades ekonomiska stöd och bidrag som kan sökas av lokala aktörer för åtgärder mot övergödning. I det här kapitlet presenteras fallstudier av åtgärder i tre avrinningsområden. Först presenteras översiktligt vilka åtgärder som har vidtagits i respektive avrinningsområde. Därefter följer en redovisning och analys av lokala aktörers erfarenheter. I analysen kombineras de tre perspektiven sektor, aktör och finansieringskälla. Sist i kapitlet presenteras övergripande iakttagelser från fallstudierna. 5.1 De tre undersökta områdena Fallstudierna undersöker hur åtgärderna möter behoven och vilka resultat som uppnås. Som noterades i tidigare kapitel behöver man beakta att näringsbelastning på haven beror av faktorer som varierar med lokala förhållanden (geologiska, geografiska m.fl.) i mark och vatten. De tre fallstudierna är utvalda för att få en spridning i dessa och andra faktorer. Genom att områdena skiljer sig är det möjligt att undersöka om det i åtgärdsarbetet finns en problematik som spänner mer generellt över olika sektorer eller geografiska områden. Följaktligen varierar fallstudierna i faktorer som kan bestämma utfallet. Följande avrinningsområden har valts ut: Himmerfjärden (med och södra fjärdsystem) i , Nybroån i län, (med ) i , . 5 LOKALT ÅTGÄRDSARBETE I TRE AVRINNINGSOMRÅDEN Figur 5.1 Uppföljningens fallstudier av tre avrinningsområden Intervjuer har genomförts med lokala och regionala aktörer med anknytning till och erfarenheter av åtgärdsarbete i områdena. Bland de intervjuade ingår ett antal lokala aktörer med erfarenheter av åtgärdsarbete. 10 kommuner med mellan 6 500 och 91 000 invånare 10 markägare med lantbruk omfattande mellan 70 och ca 3 båthamnar eller , varav två kommunala och en privat 3 vattenbolag eller vattentjänstföretag. Urvalet är inriktat mot aktörer med erfarenheter av vattenvårdsarbete och åtgärder mot övergödning. De intervjuade har sammantaget erfarenhet av arbete i sex olika vattenråd, över 30 LOVA-projekt samt ett antal andra åtgärder med extern finansiering. Utöver lokala aktörer har intervjuer genomförts med tjänstemän vid berörda länsstyrelser och vattenmyndigheter. 5.2 Åtgärder kring Himmerfjärden, Nybroån och Vattenfrågornas tvärsektoriella karaktär innebär att vattenförvaltningen sköts av flera myndigheter inom olika sektorer. I de flesta situationer är den myndighet som lokala aktörer har kontakter med i det lokala åtgärdsarbetet. har uppgifter inom landsbygdsprogrammet. Vattenmyndigheterna tar i sitt arbete utgångspunkt i ett avrinningsområde. Som visats ovan (kapitel 4) kan åtgärder utföras både inom och över administrativa gränser. Medan LOVA kan sökas av kommuner eller föreningar, såsom vattenråd, riktar sig landsbygdsprogrammet till enskilda jordbruksföretag. Större projekt inom t.ex. havsmiljöanslaget och Life plus kräver en administrativ kompetens och medfinansiering. 5 LOKALT ÅTGÄRDSARBETE I TRE AVRINNINGSOMRÅDEN 2014/15:RFR1 Vattnet i de tre områdena har uppmärksammats lokalt och till viss del nationellt: Gullmarn för sina unika egenskaper som tröskelfjord och Himmerfjärden för att det pågår ett forskningsprojekt för provtagning kring reningsverket. I Nybroån har åtgärdsarbete bedrivits på grund av miljökonsekvenser efter intensivt jordbruk och industrier. års åtgärder är alltså åtminstone delvis en följd av ett långvarigt intresse för vattnet i områdena.