rir · H2B519 · 2014-09-23 00:00:00 — Valutahandel sker över alla tidszoner och priserna uppdateras kontinuerligt dygnet runt. Till skillnad från aktiehandel finns det ingen central handelsplats för valutor utan handeln sker i stället mellan två parter (over-the-counter, OTC). De finansiella aktörer som erbjuder växelkurser tar ingen kommission utan tjänar i stället pengar på skillnaden (så kallad spread) mellan köp- och säljkurs. Spread är alltså detsamma som dessa aktörers marginal men kan även ses som kundernas transaktionskostnad. Marginalen är generellt sett mindre för valutor med hög likviditet, till exempel euro och US-dollar. Ett exempel på en situation med mycket stor spread är när privatpersoner köper resevaluta. Privatpersoner betalar därmed betydligt mer för sin valuta än företag som växlar valuta på avistamarknaden för att kunna göra en utlandsbetalning. 2.2Hantering av statliga valutarisker Statens valutarisker utgörs främst av risken för att växelkursförändringar påverkar statens tillgångar och skulder i utländsk valuta, i första hand valutareserv respektive Riksgäldens valutaskuld. Därutöver exponeras statliga utlandsbetalningar för valutarisk i den mån de garanteras i utländsk valuta. Risken ökar ju som löper mellan att ett avtal sluts och själva betalningstillfället. På lång sikt kan det antas att kursvinster och kursförluster tar ut varandra. Därför är hanteringen av valutarisker vid statliga betalningsåtaganden primärt inte en fråga om hushållning med statliga medel utan snarare en fråga om prognossäkerhet och förutsägbarhet, det vill säga att det faktiska utfallet av statens utlandsbetalningar inte avviker alltför mycket från budgeterade belopp. Ur ett statligt perspektiv är prognossäkerhet naturligtvis viktig för aktuellt budgetår men också för hela den period som det statliga utgiftstaket omfattar, det vill säga . En myndighet som har behov av att valutasäkra en utlandsbetalning kan ansöka om att få göra detta hos Statens internbank vid Riksgälden, som då upprättar ett avtal om terminssäkring mellan myndigheten och Riksgälden. Terminssäkring innebär att Riksgälden övertar myndighetens valutarisk och säljer eller köper den utländska valutan till myndigheten på terminens förfallodag. Totalt har cirka 15 myndigheter tillstånd att terminssäkra sina utlandsbetalningar hos Statens internbank. Terminssäkring är inte till för att spekulera utan ska vara en hjälp vid berörda myndigheters budgetering. Det finns inga generella statliga riktlinjer för när det kan vara aktuellt att använda sig av terminssäkring. I stället bestämmer varje myndighet självständigt om man ska ingå terminskontrakt eller Riksgälden sätter heller inga högsta eller lägsta beloppsgränser för VALUTA FÖR BISTÅNDSPENGARNA? – VALUTAHANTERING I DET INTERNATIONELLA UTVECKLINGSSAMARBETET terminssäkring utan uppger att ett stort belopp för en myndighet kan vara ett litet belopp för en annan myndighet. Ovan nämnda planer på ett centralt valutakoncernkonto hos Riksgälden kommer inte att påverka myndigheternas möjligheter att eliminera växelkursrisker genom terminsaffärer.7 Exempel på stora statliga betalningsflöden som inte terminssäkras är EU-avgift8 samt återflödet från EU, exempelvis jordbruksstödet. I det senare fallet står staten för hela valutarisken eftersom stöden betalas ut i svenska kronor medan kravet på ersättning från EU-budgeten görs i euro enligt gällande regler för valutaomräkning. Vad är en valutatermin? En termin är ett bindande kontrakt mellan två parter om rätten och skyldigheten att köpa eller sälja en vara, i det här fallet valuta, till ett bestämt pris . Prissättningen på valutaterminer baseras på skillnaden mellan inhemskt ränteläge och ränteläget i det land vars valuta terminen avser. Om en bank exempelvis ska leverera (USD) behöver banken låna upp svenska kronor (SEK) som växlas (till avistakurs) och placeras i USD för att kunna ge 1 miljon USD till avtalat pris. När året har gått levererar banken valutan enligt avtal och betalar tillbaka SEK-lånet med ränta. Detta förenklade exempel ger följande formel för beräkning av terminspriset: T = implicit terminspris rs = ränta, rx = ränta, S = Avistakurs SEK/USD (spotkurs) Om ränteläget i är högre än i blir terminspriset högre än avistakursen. Om ränteläget i stället är lägre än i blir terminspriset lägre än avistakursen. 7E-post från Riksgälden, . 8EU-avgiften (förutom tullavgiften) bestäms i euro och betalas uppdelad enligt den växelkurs som gällde sista bankdagen året före budgetåret. När statsbudgeten läggs används en prognos för den kurs som gäller för budgetåret. 2.3Valutahanteringen i det svenska biståndet Sida ansvarar för att hantera bidrag och annan finansiering till stöd för insatser som ska bidra till att uppfylla målen för den svenska statens internationella utvecklingssamarbete.9 Eftersom större delen av det svenska biståndet förmedlas utomlands genomför Sida ett stort antal utlandsbetalningar. Detta innebär att myndigheten har en omfattande valutahantering. betalade Sida ut sammanlagt , varav avsåg utlandsbetalningar. Myndigheten köpte framför allt US-dollar, euro och Ett antal andra valutor handlas också men i mindre omfattning. En stor del av utbetalningarna gjordes i svenska kronor till mottagare med SEK- konto. Totalt växlade myndigheten till utländsk valuta i samband med utlandsbetalningar. Figur 3.1 Sidas utbetalningar av biståndsmedel Av de som Sida betalat ut var medel som regeringen och beslutar om. har Sida ett särskilt uppdrag när det gäller utbetalningar av medel som regeringen och beslutar om. Det handlar främst om den del av det svenska biståndet som förmedlas som kärnstöd till multilaterala organisationer, vilket handläggs av . För dessa beslut ska Sida utföra vissa administrativa kontroll- och prövningsmoment vid bidragshantering samt praktiskt hantera utbetalningar och återkrav.10 Vissa åtaganden som regeringen beslutar om löper och garanteras i utländsk valuta. Eftersom dessa utbetalas av Sida innebär det att myndigheten även har att hantera utestående biståndsåtaganden med valutarisk för 9Förordning (2010:1080) med instruktion för (Sida). 10Uppdrag till (Sida) att föra över delar av ansvaret för bidragshantering inom utgiftsområde 7 från /till Sida (UF2010/37907/USTYR, ). VALUTA FÖR BISTÅNDSPENGARNA? – VALUTAHANTERING I DET INTERNATIONELLA UTVECKLINGSSAMARBETET Enligt Sidas årsredovisning uppgick åtaganden i utländsk valuta till 2013, värderat enligt balansdagens valutakurser. Sida har även en låne- och garantiverksamhet och beslutar om finansiering med utvecklingslån och garantier (lånebistånd). /uppgick garantiengagemanget till totalt och ytterligare i nya utfästelser. Garantierna beslutas i svenska kronor men utfärdas vanligen i utländsk valuta. Sidas av beslutade garantiram uppgår till . Sida hanterar ett stort antal valutaköp inom ramen för myndighetens utbetalningar. Betalningarna kan, som beskrivits ovan, vara beslutade av eller av myndigheten. Beroende på mottagaren kan handläggningen av besluten variera. Sida hanterar dock själva valutaköpen på samma sätt, oavsett om betalningen beslutats av Sida eller . 3.1Hur går Sidas valutaväxling till? När ett beslut om utbetalning har fattats upprättar Sida en utbetalningsorder. Denna kvalitetssäkras av en controller, som säkerställer att betalningen är registrerad i enlighet med beslutet. För de beslut som fattas av i utländsk valuta genomförs även en kontroll av aktuell växelkurs för att säkerställa att tilldelade anslagsposter i svenska kronor inte kommer att överskridas vid valutaköpen samt att eventuellt belopp som angetts i beslut Kontrollen genomförs mot bankens avistakurser för den aktuella valutan, vilka publiceras på bankens webbplats. Om det finns risk för överskridande av anslag eller belopp i beslut meddelar för att få ett ställningstagande till den aktuella utbetalningen.11 Själva betalningen registreras i ekonomisystemet av Sidas funktion för leverantörsreskontra.12 Den betalfil som genereras skickas efter granskningsrutin till myndighetens bank av en ekonomihandläggare. Utskick av betalfil görs normalt sett två gånger per vecka.13 Sidas bank (, ) mottar filen med betalningsorder och kontrollerar att inga uppgifter saknas. Banken kontrollerar även att inget betalningsuppdrag står i konflikt med internationella sanktionsbeslut och lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism.14 Växling och betalning effektueras normalt sett dagen efter att uppdraget har skickats från Sida. Banken genomför ett valutaköp i enlighet med betalningsordern och för sedan över betalningen till mottagarens konto. 11Sidas rutinbeskrivning för hantering av bidragsverksamhet () s. 11. 12Sidas rutinbeskrivning för hantering av bidragsverksamhet () s. 12. 13Intervju med Sida, . 14SEB:s rutinbeskrivning: Betalningsprocess Sidas SISU-betalningar till , . VALUTA FÖR BISTÅNDSPENGARNA? – VALUTAHANTERING I DET INTERNATIONELLA UTVECKLINGSSAMARBETET Banken återrapporterar till Sida vilken bankdag betalningen genomfördes och till vilken valutakurs växlingen gjordes.15 I de fall en betalning är beslutad i utländsk valuta sker en uppdatering i Sidas system. Eventuella kursdifferenser beräknas och registreras för att få rätt belopp i svenska kronor.16 Sida hanterar även inkommande utlandsbetalningar. Dessa förekommer dock i mycket begränsad omfattning. De inkommande betalningarna kan handla om medel som inte förbrukats inom avsedd period och därför återkrävs av Sida eller . Av de medel Sida disponerar efter beslut från återbetalades 2013 cirka 15 miljoner kronor.17 Återbetalade medel betalas in till ett SEK-konto, vilket innebär att de måste växlas från avsändarens valuta. 3.2Är Sidas växelkurser kostnadseffektiva? har begärt in uppgifter om Sidas samtliga utlandsbetalningar för att kunna jämföra de växelkurser myndigheten fått med aktuellt marknadsläge vid varje växlingstillfälle. Uppgifter om växelkurser för betalningarna sparas inte elektroniskt men finns utskrivna i pärmar med så kallade remitteringslistor som skickas från myndighetens bank. För att kunna utvärdera Sidas erhållna växelkurser har på plats hos Sida manuellt kompletterat Sidas sammanställning med uppgifter från bankens skriftliga återrapportering till myndigheten. Därefter har vi bearbetat materialet för att kunna bedöma om Sidas växelkurser är rimliga i relation till andra jämförbara aktörer. Valutaköpen avser både utlandsbetalningar där besluten har fattats av Sida och där besluten har fattats av . 3.2.1Sidas växelkurser jämfört med andra aktörer Sida köpte 2013 fjorton olika valutor till ett värde av . Den absolut största delen av den handlade volymen avsåg US-dollar, euro och brittiska pund. köpte Sida dessa tre valutor för motsvarande . har jämfört de växelkurser som Sida erhållit för dessa valutor med så kallade fixingkurser för respektive valuta. 15Intervju med Sida, . Banken rapporterar även annan information om genomförda betalningar, samt eventuella ändringar/makuleringar, se Betalningsprocess Sidas betalningar till , , . 16Intervju med Sida, . 17Intervju med Sida, . (se faktaruta) representerar mittvärdet av bankernas köp- och säljkurser varje förmiddag. Skillnaden mellan mittkurs och de växelkurser som Sida erhåller har vi sedan använt för att räkna ut en genomsnittlig transaktionskostnad (spread), som sedan kan jämföras med vad andra aktörer på valutamarknaden kan handla för. Genomsnittlig spread bör vara så liten som möjligt. De svenska bankerna lämnar , mellan kl. 9.15 och 9.45, valutakurser till . Kurserna som bankerna lämnar är så kallade mittkurser, vilket motsvarar medelvärdet av köp- och säljkurs. fastställer en fixingkurs genom att beräkna medelvärdet av de olika bankernas valutakurser efter att ha tagit bort den högsta och den lägsta noteringen. Dessa fixingkurser finns tillgängliga på webbplats cirka . Sidas valutaköp sker till SEB:s säljkurs mellan cirka och 14.00. För US-dollar uppgick den genomsnittliga avvikelsen mellan Sidas växelkurser och fixingkurser till , eller drygt 300 punkter. För euro var avvikelsen och för brittiska pund cirka 4,75 öre.18 Dessa avvikelser från mittkurs implicerar en genomsnittlig spread på det dubbla för respektive valuta, se tabell 3.1. Kammarkollegiet, med en växlingsvolym på , kommer enligt egen uppgift ned till en avvikelse från mittkurs på under 50 punkter per euro under ett års handel. Detta innebär en spread på 100 punkter. Motsvarande uppskattad spread för US-dollar respektive brittiska pund, där Kammarkollegiet inte handlar så stora volymer, är 200 respektive 250 punkter.19 Mot bakgrund av att Sida totalt växlar fem gånger så stor volym som Kammarkollegiet framstår skillnaden i erhållen spread mellan myndigheterna som anmärkningsvärt stor, vilket även bekräftas av expertis vid Riksgälden som kvalitetssäkrat vår metod.20 Vid handel i euro är den genomsnittliga spread vi beräknat för Sida hela 700 punkter större än vad Kammarkollegiet kommer ned till. Detta innebär att Sida i genomsnitt betalar mer än Kammarkollegiet för varje euro. En orsak till de stora skillnaderna är att Kammarkollegiet har ett mer aktivt tillvägagångssätt i sin valutaväxling jämfört med Sidas automatiska hantering. Kammarkollegiets valutaväxling beskrivs närmare i avsnitt 3.4. 18En punkt är en branschterm för den fjärde decimalen i priset i kronor för en enhet motvaluta. 100 punkter motsvarar således ett öre per enhet utländsk valuta. 19Telefonsamtal med Kammarkollegiet, . Uppgifterna avser bruttokurser, det vill säga före avdrag för bankernas rabatt på hela den växlade volymen. 20E-postväxling med Riksgälden, . VALUTA FÖR BISTÅNDSPENGARNA? – VALUTAHANTERING I DET INTERNATIONELLA UTVECKLINGSSAMARBETET Tabell 3.1 Beräknad genomsnittlig spread för Sida respektive Kammarkollegiet, punkter (100 pt = ) mittkurs (SEK) Källa: Sida, Macrobond, beräkningar samt Kammarkollegiet. En annan jämförelse som kan göras är att om Sida hade varit ett stort företag med en egen finansavdelning som hanterat växlingarna själv genom flera bankkontakter, skulle de med motsvarande handelsvolym sannolikt kommit ned till en spread på 60–80 punkter.21 Ytterligare ett exempel är att Riksgälden, som är en mycket stor aktör på valutamarknaden, handlar de största världsvalutorna till en spread på under 50 punkter. Detta kan inte jämföras med en aktör som Sida men det indikerar att det går att spara in väsentliga belopp genom att övergå till central statlig valutahantering. 3.2.2Hur stor blir merkostnaden? Baserat på antagandet att Sida med sina växlingsvolymer på skulle kunna komma ned till en spread på 100 punkter för de tre största valutorna, beräknar att det går att uppnå en årlig besparing på med en mer aktiv valutahantering i biståndet. Den största delen av detta, , avser beslut fattade i svenska kronor och tillfaller därför mottagarna i form av mer utländsk valuta per svensk krona. Resterande avser beslut fattade i utländsk valuta (US-dollar, euro och brittiska pund) och skulle således vara en besparing för statskassan eftersom den köpta valutan blir billigare i kronor räknat. Vi har inte gjort några beräkningar för de många mindre valutor som Sida köpt på grund av brist på relevant jämförelsedata. Metoden bakom beräkningarna redovisas i bilaga 1. 21 E-postväxling med Riksgälden, . 3.3Riksgäldens ramavtal för betalningstjänster Sida ska enligt betalningsförordningen (2006:1097) använda sig av det ramavtal för betalningstjänster som Riksgälden träffat för statens räkning. Detta ramavtal, och det stöd som Riksgälden ger myndigheter som använder avtalet, är därför av stor vikt för en kostnadseffektiv valutaväxling i biståndet. 3.3.1Ramavtalets design säkerställer inte ett bra pris för valutaväxlingen Riksgälden har genom ramavtalet för betalningstjänster avtalat fram en rabatt vid valutaväxling med de deltagande bankerna. Rabatten beräknas på hela den växlade volym som överstiger . Rabatten utbetalas till myndigheterna som en klumpsumma i efterskott. Rangordningen i den del av ramavtalet som avser valutaväxling sker utifrån den rabatt som bankerna erbjuder. Konstruktionen med en rabatt på den växlade volymen ger dock ingen vägledning kring det faktiska priset för valutaväxlingen. Det är inte nödvändigtvis så att den bank som lämnar störst rabatt erbjuder mest fördelaktiga växelkurser netto. Den faktiska växelkursen en myndighet erhåller bestäms i stället av hur väl myndigheten kan förhandla med banken. Som beskrivits i avsnitt 3.2.1. är det stora skillnader mellan det pris som olika myndigheter erhåller. Till exempel har Kammarkollegiet lyckats få betydligt lägre pris än Sida. (För mer om Kammarkollegiets valutahandel, se avsnitt 3.4). kan konstatera att ramavtalet lägger ett stort ansvar på de myndigheter som använder det för att genomföra valutaväxling. De måste själva säkerställa att växlingarna genomförs på ett kostnadseffektivt sätt. 3.3.2Oklarheter kring hur ramavtalet kan användas kan, efter intervjuer med Riksgälden och flera myndigheter med omfattande valutahandel, konstatera att det finns flera oklarheter kring hur Riksgäldens ramavtal för betalningstjänster kan användas.22 En oklarhet handlar om möjligheten att göra avsteg från rangordningen och konkurrensutsätta bankerna vid valutaväxling. konkurrensutsättning skulle möjliggöra för myndigheter att pressa priserna på sina valutaväxlingar. Sida undersökte och möjligheterna till förnyad konkurrensutsättning. Myndighetens jurister har bedömt frågan och även fört diskussioner med Riksgälden.23 22Intervju med Riksgälden, . Intervju med , . Intervju med Kammarkollegiet, . Intervju med Sida, . Deltagande på möte mellan Sida och , . 23E-postväxling med Sida, . VALUTA FÖR BISTÅNDSPENGARNA? – VALUTAHANTERING I DET INTERNATIONELLA UTVECKLINGSSAMARBETET Sida är tillsammans med de två största användarna av valutaväxling inom ramen för ramavtalet. De står tillsammans för cirka hälften av all valutaväxling, med valutaköp för motsvarande . Sida och genomförde ett möte för att utbyta erfarenheter kring ramavtalet för betalningstjänster i fråga om valutaväxling.24 En central fråga var möjligheten att göra avsteg från rangordningen och konkurrensutsätta valutaväxlingen. Noterbart är att myndigheterna i denna diskussion inte fått stöd från Riksgälden, som ansvarar för ramavtalet. I stället menar och att de fått motstridiga besked från Riksgälden, där Riksgälden först har meddelat att avsteg är möjliga men sedan backat från detta. och Sida har på egen hand gjort tolkningen att ramavtalet ger mycket begränsade möjligheter till förnyad konkurrensutsättning.25 kan konstatera att Kammarkollegiet, med Riksgäldens vetskap, använder sig av förnyad konkurrensutsättning som ett av flera verktyg för att säkerställa kostnadseffektiva valutaväxlingar. I en intervju säger företrädare för Riksgälden att det finns ett visst utrymme att tolka avtalet lite friare, till exempel genom att göra avsteg från rangordningen och konkurrensutsätta bankerna. Riksgälden anser dock inte att det är deras sak att uttala sig om dessa möjligheter. I stället är det, enligt Riksgälden, respektive myndighets ansvar om man gör avsteg från rangordningen.26 3.3.3Otillräckligt stöd från Riksgälden En bidragande orsak till att Sida betalar relativt mycket för sin valutaväxling är att myndighetens bank hanterar Sidas operationella risk. Företrädare för framhåller att automatisk hantering genom tjänsten Utbetalning till bankkonto i utlandet är en säker metod för kunder med många och komplexa betalningar. Skillnaden i pris mellan automatisk och valutahantering ska, enligt , vägas mot kostnaden för egen personal med valutakompetens samt mot den operationella risk som det innebär att manuellt genomföra nödvändiga kontrollmoment för varje betalning.27 kan dock konstatera att Sida genomför kontroller av varje betalning, i linje med myndighetens riktlinjer för 24Deltagande på möte mellan Sida och , . 25Deltagande på möte mellan Sida och , . 26Intervju med Riksgälden, . 27Telefonintervju med , . betalningar.28 Det betyder att myndigheten betalar extra för en risk som till stor del redan hanteras av myndigheten själv. Riksgälden har i intervju pekat på myndigheternas möjlighet att göra växlingar, det vill säga att de ringer upp sin bank och förhandlar om valutakurser. Enligt Riksgälden ger detta i normalfallet bättre utfall än en automatisk kurs. Detta har Riksgälden inte förmedlat till Sida, trots att Sida har egna kontrollmoment. Bortsett från diskussioner om möjligheter till konkurrensutsättning har dock varken Sida eller Riksgälden analyserat möjligheten till effektivare valutaväxling inom ramen för ramavtalet. 3.3.4Oklart hur volymrabatten får användas Om en myndighet har växlat mer än erhåller myndigheten en volymrabatt på det överstigande beloppet från banken. Beloppet utbetalas som en klumpsumma . fick Sida i rabatt för myndighetens valutaväxlingar. Riksgälden har dock inte gett några instruktioner för hur den erhållna rabatten ska hanteras. återförde Sida hela summan till myndighetens förvaltningsanslag.29 regerade på detta, och efter ett uttalande från återförde Sida rabatten till de anslagsposter som rabatten härrör ifrån. kan dock konstatera att Riksgälden inte informerat andra myndigheter om hur rabatten ska hanteras, varför vissa myndigheter har valt att behålla medlen för egna förvaltningskostnader.30 Vidare kan konstateras att rabatten kan leda till ett oplanerat anslagssparande. I stället för att medlen används för att uppnå avsedda syften under budgetåret kan konstruktionen resultera i oanvända medel som återförs till statens budget. 3.4Jämförelse: Kammarkollegiets valutaväxling Kammarkollegiet växlar valuta till märkbart bättre kurser än Sida. Liksom Sida hanterar Kammarkollegiet ett antal utlandsbetalningar åt Myndigheten använder, liksom Sida, Riksgäldens ramavtal för betalningstjänster för valutahandel och betalningar. har därmed ett uppdrag från som överensstämmer med Sidas och samma formella förutsättningar för sina växlingar och betalningar. Myndighetens valutahantering skiljer sig dock från Sidas på ett flertal punkter.31 28Sidas rutinbeskrivning för hantering av bidragsverksamhet, . 29Riksrevisionen, Sida, Iakttagelser granskning av årsredovisning 2012, . 30Intervju med Kammarkollegiet, . 31Hela detta avsnitt bygger på intervjuer med Kammarkollegiet, och . VALUTA FÖR BISTÅNDSPENGARNA? – VALUTAHANTERING I DET INTERNATIONELLA UTVECKLINGSSAMARBETET 3.4.1Intern kompetens inom valutahandel Kammarkollegiet har flera uppdrag inom området kapitalförvaltning och en särskild avdelning för ändamålet med cirka 30 anställda. Avdelningen ansvarar också för myndighetens valutahandel. Det finns flera personer på myndigheten med erfarenhet av valutahandel. Detta skiljer sig från Sida, som bedömt att man inte har haft behov av personal med specifik kompetens inom valutahandel. Kammarkollegiet har också skriftliga riktlinjer för myndighetens valutahantering, vilka tydligt beskriver processens steg.32 3.4.2 Tillgång till marknadsinformation Kammarkollegiet har två system (SIX och Bloomberg) som ger myndigheten kontinuerligt uppdaterad marknadsinformation om bland annat aktuella kurser för relevanta valutor. Myndigheten handlar alltså inte till de avistakurser som ramavtalsbankerna sätter för dagen, vilket Sida gör, utan man utgår i stället från de sälj- och köpkurser som erbjuds vid växlingstillfället. Kursinformationen finns tillgänglig för ett stort antal banker. Detta gör att Kammarkollegiet har möjlighet att analysera marknaden och fastställa en rimlig spread för den aktuella valutaaffären. 3.4.3Kontakt med handlande bank Till skillnad från Sida har Kammarkollegiet bedömt att myndigheten inte är bunden av ramavtalets rangordning i de fall den överst rangordnade banken inte kan erbjuda bästa pris på marknaden. Myndigheten använder sin kunskap om gällande köp- och säljkurser och väljer den ramavtalsbank som erbjuder bäst kurs för den aktuella valutaaffären.