rir · H2B51 · 2014-02-11 00:00:00 — I budgetpropositionen aviserade regeringen en reform av det statliga riskkapitalsystemet mot bakgrund av att tidigare utredningar pekat på förekomsten av överlappningar i befintliga aktörers uppdrag och verksamhet, geografiska och branschmässiga inlåsningar samt bristande kostnadseffektivitet och styrning.5 Bland det som aviserades märktes närmare samarbeten mellan och för investeringar i tidiga faser respektive mellan Industrifonden och Fouriertransform för investeringar i senare faser. En annan aviserad åtgärd var förbättrad styrning genom ökad användning av enhetliga 2SOU 1981:72 Den svenska industripolitiken . 3Se Tillväxtanalys (2012) för en teoriöversikt. 2013/14:1 Utgiftsområde 24, s. 68. 5De utredningar regeringen refererade till var (2011) Översyn av statliga riskkapitalaktörer, N2011/2462/ENT, SOU 2008:121 samt Vissa analyser avseende och (2009). STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET och uppföljningsbara mål, t.ex. vad gäller samhällsnytta, finansiell avkastning och kapitalutnyttjande i syfte att skapa förutsättningar för systematisk utvärdering av de statliga aktörernas verksamhet och systemets effektivitet. har följande konkreta åtgärder genomförts: ––Sammanslagning av och (prop. 2011/12:99). ––Utvidgat geografiskt investeringsmandat för Inlandsinnovation (prop. 2012/13:99) från stödområde A till att omfatta hela samt och . ––Utvidgat investeringsmandat för från investeringar i fordonsindustrin till att omfatta hela tillverkningsindustrin och närliggande tjänstenäringar (prop. 2012/13:99). ––Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys, fick i uppdrag av regeringen att göra en utvärdering av ägarkapital inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättning. Två delrapporter har lämnats och en slutrapport är planerad till 2015. fick Tillväxtanalys i uppdrag att producera statistik över riskkapitalinvesteringar i . En rapport publicerades . Utöver dessa formella uppdrag har Tillväxtanalys initierat ett projekt i syfte att kartlägga, analysera och utvärdera de statliga kapitalförsörjningsinsatserna. Tre delstudier är planerade att publiceras . Av en beslutad ändring i Tillväxtanalys instruktion framgår att myndigheten ska genomföra regelbundet återkommande utvärderingar av statens insatser för att möta företags behov av marknadskompletterande finansiering. I budgetpropositionen föreslog regeringen att med medel från möjliggöra inrättandet av två nya riskkapitalfonder: en s.k. fond-i- fond med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder samt en grön investeringsfond med inriktning på energi- och miljöteknik. De båda fonderna är en del av ett nytt nationellt strukturfondsprogram som är föremål för förhandling inför programperioden –2020. Det finns en omfattande diskussion om behovet av statliga insatser för att fylla det finansiella gapet, dvs skillnaden mellan företags behov av finansiering och den privata sektorns utbud av finansiering. Enkätundersökningar visar dock att tillgång på finansiering inte utgör ett problem för de flesta företag. För företag utan anställda kom tillgången på lån och krediter på sjätte plats av tio GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER alternativ över de faktorer som utgjorde ett stort hinder för expansion.6 Tillgång på ägarkapital kom på åttonde plats, i bägge fallen var det av företagen som angett dessa faktorer. Företag med 1–9 anställda placerade dessa faktorer på plats sex respektive sju av de tio alternativen. Det mest besvärande hindret för företagens utveckling och tillväxt var för dessa riktigt små företag brist . Därefter följde lagar och myndigheter, konkurrens från andra företag samt tillgång till lämplig arbetskraft. Riskkapital står för en mycket begränsad del av finansieringen av nystartade företag, endast 0,7 procent7. Den vanligaste finansieringsformen är företagens egen vinst följt av banklån. Av åtta olika tänkbara finansieringskällor var riskkapital den minst intressanta enligt en enkät som utfört. Företagarna anger att oberoende och kontroll är ett viktigt skäl till att de är företagare. Detta understryks av att en fjärdedel anger att de inte skulle sälja en kontrollpost, eller hela företaget, även om de skulle erbjudas ett pris som ligger 70–över det uppskattade marknadsvärdet.8 har gjort en genomgång av alla enkätstudier som avser frågan huruvida kapitalförsörjningen utgör ett tillväxthinder för svenska företag. Deras slutsats är att efterfrågan på externt kapital är låg, att företagarna i hög utsträckning föredrar att finansiera investeringar och expansion med egna vinster och att företagen hyser starka preferenser för kontroll av det egna företaget.9 Trots att efterfrågan på riskkapital generellt sett är låg, kan bristen på kapital utgöra ett avgörande hinder för expansion för enskilda företag. Företag som vill växa snabbare än deras egna vinster medger eller som inte har några vinster alls är ofta beroende av externt kapital för att fullgöra sina ambitioner. Enligt anger sju av tio VC-ägda bolag att de inte skulle funnits till utan sina ägare.10 Personer verksamma inom den privata VC-sektorn menar att det är speciellt svårt att finansiera expansion när företag behöver kapitaltillskott på 5–40 miljoner kronor.11 Det finns enligt dessa mer tillgängligt kapital för att starta ett företag än för att expandera det. Om företaget däremot befinner sig i en fas där expansionen blir mer internationell och kapitalbehovet 6Tillväxtverket (2011). 7E-post från , i . 8Svenskt näringsliv (2013). 10http:///sv/Om-riskkapital/Om-riskkapital/Riskkapital-i-siffror/ 11Några av de intervjuade talar om dödens dal som ett begrepp för svårigheten att få kapitaltillskott i vissa skeden. Det existerar dock olika bedömningar om exakt var dödens dal ligger. Några hävdar att det handlar om kapitaltillskott på 4–medan andra förlägger dödens dal till när kapitalbehovet uppgår till 20–. STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET ökar ytterligare träder andra privata aktörer in och det segmentet av marknaden bedöms fungera relativt väl, enligt de personer som vi har intervjuat. Det har hävdats att tillväxten inte hämmas av brist på externt kapital utan i första hand på entreprenörens brist på efterfrågan.12 Entreprenörens ovilja att mista kontroll över sitt företag medför att externt kapital inte efterfrågas utom som sista utväg. Den upplevda bristen på kapital är istället ett uttryck för att internt genererade vinster och entreprenörens eget sparande/förmögenhet inte är tillräckliga, vilket hämmar företagets tillväxt. Det innebär att det kan finnas upplevd brist på kapital och ett överskott på (externt) kapital. 2.4Utbud av privat och offentligt kapital Tillgången på kapital varierar över tiden. skapades många VC-bolag och tillgången på riskkapital var enligt respondenterna i våra intervjuer god, kanske till och med för god. En del inte helt genomtänkta projekt fick finansiering. Totalt fanns det enligt en uppskattning omkring 200 VC-bolag vid sekelskiftet.13 Dålig avkastning har dock medfört att många privata aktörer har stängt ned verksamheten. Dokumentationen över antalet fonder är inte entydig. Enligt en analys fanns det 149 VC-fonder i medan det 2011 bara fanns 52 aktiva fonder.14 Enligt statistik från () minskade antalet VC-fonder i från 39 stycken till 6 stycken . Andra aktörer har bytt fokus. fokuserar på mogna bolag, ett segment där deras historiska avkastning varit god, medan investeringar i tidiga skeden givit negativ avkastning varför företag i det segmentet bara i undantagsfall blir aktuella för nyinvesteringar. Life Science attraherade mycket riskvilligt kapital medan intresset är betydligt svagare. Utbudet av riskkapital är ojämnt fördelat mellan olika segment, se figur 1. En stor del av riskkapitalet går till mogna företag inom det så kallade buyout- segmentet.15 har av utbudet av riskkapital i gått till detta segment. Företag i tidig tillväxt inom VC-segmentet, som fick av riskkapitalet , har bara erhållit . Observera dock att en ny kategori, expansion, 12Gompers och (1998). 13Intervju med , styrelseordförande i , . (2012). 15EVCA:s statistik som används här är inte heltäckande. Bland annat ingår sällan investeringar av affärsänglar. Statistiken ger dock en relativt god bild av hur riskkapital fördelats över tiden. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER introducerades i statistiken 2007 vilket bidragit till att reducera andelarna för företag i den tidiga tillväxtfasen. Företag i såddfasen (återges ej i diagrammet) har endast erhållit av det samlade riskkapitalet . Fördelning av riskkapital på olika segment, procent16 Källa: EVCA. Observera att det inte finns uppgifter om growth (expansion) . De offentliga aktörerna svarar enligt EVCA:s data för en mycket begränsad del av det totala utbudet av riskkapital, har andelen uppgått till i genomsnitt . Det beror på att buyout-segmentet är så dominerande och där är statens insatser små. Om vi fokuserar på VC-marknaden så är statens andel betydligt större. har den i genomsnitt uppgått till enligt statistik från . Den offentliga andelen har stigit kraftigt , men det hänger företrädesvis samman med att de privata VC-bolagen minskat sina investeringar markant . 16 Se bilaga 1 för definitioner av de olika faserna. STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET Privat och offentligt riskkapital (sådd, start up och expansion) mkr, rullande 4 kvartal O entligt venture capital Källa: SVCA samt egna beräkningar. En jämförelse med övriga länder i visar att står sig väl i konkurrensen vad gäller de totala VC-investeringarna. svenska VC-investeringarna mätt som andel av BNP näst högst i efter . –2011 var på första plats, ganska långt före som kom på andra plats. VC-investeringar i olika länder, procent av BNP Källa: EVCA, och egna beräkningar. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Tillväxtanalys kom med en kartläggning av den svenska riskkapitalmarknaden. Enligt den studien erhöll företag i såddfasen, dvs riktigt tidiga skeden, av de totala investeringarna inom VC-sektorn 2012. Fördelningen mellan start up-fasen och expansionsfasen har varit relativt jämn . En annan observation var att 2011 skedde över hälften av riskkapitalinvesteringarna i . storstadsregionerna (, och ) för av den totala volymen av riskkapitalinvesteringar i . Enligt Tillväxtanalys var kapitalet jämnare spritt över landet 2008, vilket sammanföll med högre investeringsaktivitet. Dataunderlaget tillåter inte en jämförelse mellan den geografiska spridningen av det privata och det offentliga riskkapitalet.17 En allmän bild som framkommit under våra intervjuer är att riskkapitalet blivit mer internationellt över tiden. Färre aktörer har ett renodlat svenskt fokus. En allt viktigare del av svenska aktörers verksamhet är därför att vårda ett internationellt nätverk för att dels göra syndikeringar med utländska investerare, dels sälja av innehav till dem. Detta ställer krav på såväl storlek som inriktning och kompetens, framförallt hos de svenska riskkapitalister som arbetar med företag som vill expandera internationellt. Ovanstående indikerar att utbudet av riskkapital varierar ganska kraftigt över tiden och mellan olika sektorer. Privata aktörer styrs självklart av en investerings förväntade avkastning men även av hur riskvilliga de är. av finanskrisen minskade riskvilligheten överlag inom den finansiella sektorn, även vad gäller finansiering av företag. Under högkonjunktur och perioder med hög börsvärdering gäller motsatsen, riskvilligheten kan vara väl hög. Staten genomförde under finanskrisen ett antal åtgärder för att stärka tillgången på kredit och motverka det faktum att bankerna blev mer restriktiva i sin kreditprövning.18 Staten kan därmed ha en balanserande roll som leverantör av riskvilligt kapital. Enligt regeringen kan statliga investeringar i tidiga skeden även bidra till att ge förutsättningar för ett uthålligt utbud av sådan finansiering över konjunkturcykler.19 2.4.1Vad säger aktörerna själva om behovet av kapital? Synen på behovet av statligt riskkapital är ganska heterogen inom den grupp av personer vi intervjuat. Det finns förvisso en samsyn om att staten har en roll att spela eftersom det privata kapitalet inte tillgodoser efterfrågan på riskkapital på ett tillfredsställande sätt över tiden. Det poängterades dock att en betydande andel av de som efterfrågar riskkapital inte har produkter och/eller 17Tillväxtanalys (2013b). 18SOU 2013:6 Delbetänkande av , Att förebygga och hantera finansiella kriser. 2009/10:148. STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET de personer i ledande ställning som krävs för att investerarna ska vara villiga att tillföra riskkapital. Av de som söker kapital hos VC-fonder erhåller bara 1–medel, andelen skiljer mellan olika fonder. Vissa sökande företag kan vara intressanta ur ett investeringsperspektiv men passar av olika skäl inte in i fondens portfölj. Andra är inte skalbara vilket ofta är ett krav från investerarens sida. Men den stora andelen som avvisas anses inte ha en bärande affärsplan eller bedöms sakna ledningskompetens att genomföra en i och för sig god tanke. Bilden av vilka faser där behovet av det statliga riskkapitalet är som störst varierar emellertid en del. Somliga menar att den allra tidigaste fasen, att få lån och/eller garantier för att starta ett företag, är väl täckt genom bland Det är enligt dessa betydligt svårare att få kapital när företaget vill ta nästa steg och expandera verksamheten. Andra menar att det just är i den allra tidigaste fasen, inkubatorer (företagskuvöser) och dylikt som behovet är som störst. En intressant syn som framkommit under våra intervjuer är att för många företag som vill expandera krävs det inte bara expansionskapital utan även managementsupport. I en enkät svarade drygt hälften av de tillfrågade småföretagen (upp till 49 anställda) att det var intressant (alternativ 4 eller 5 på en 5-gradig skala) att investeraren också kunde bidra med kunskap och/eller nätverk.20 Bristen på managementkompetens när ett företag växer och går in på nya områden/marknader är enligt vissa bedömare större än bristen på kapital och att statens insatser i större utsträckning borde inriktas mot denna brist.21 Ett sätt att öka utbudet av kompetens och kapital, som blir allt vanligare internationellt, är att de statliga resurserna satsas på fond-i-fond-lösningar där privata aktörer sköter verksamheten och staten satsar sina medel i dessa fonder istället för att göra direktinvesteringar via egna fonder. De statliga resurserna bidrar då till att stimulera en tillväxt av privata VC-bolag som i sin tur utnyttjar det statliga kapitalet plus minst lika mycket insamlat privat kapital för att hjälpa företag att starta och växa. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att företagsfinansiering med riskkapital är en marginell företeelse jämfört med andra finansieringsformer. För enskilda entreprenörer och företag kan dock bristen på riskkapital utgöra ett avgörande 20Svenskt näringsliv (2013). 21Graham på Europeiska investeringsfonden var den starkaste förespråkaren för denna hållning. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER hinder för tillväxt. Vidare framstår tillgången på riskkapital i som god i jämförelse med andra länder. Dålig avkastning och minskad riskaptit i spåren av finanskrisen har dock medfört att utbudet av privat kapital har minskat . Majoriteten av de vi intervjuat anser att staten har en viktig roll att spela i sammanhanget eftersom det privata kapitalet inte tillgodoser efterfrågan på ett tillfredsställande sätt . Det råder dock inte samsyn om i vilka faser och segment som staten bör verka. STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 3Det statliga systemet för riskkapitalförsörjning Det finns primärt fyra statligt finansierade aktörer som bedriver företagsfinansiering med ägarkapital: , , samt stiftelsen . Dessutom finns ett antal statligt delägda regionala bolag vilka samägs med landsting eller regionala aktörer. Stiftelsen , som huvudsakligen sysslar med topplån, är en statlig aktör som finansierar ägarkapital via sådana bolag. Därutöver investerar även Sjätte fonden i onoterade bolag, dock med syftet att maximera avkastningen på pensionskapitalet i inkomstpensionssystemet. Totalt har dessa aktörer tillgångar på , varav omkring 30 miljarder är avsett för investeringar i ägarkapital. Exklusive Sjätte kapital återstår , varav hälften har tillkommit . Det kan också nämnas att av kapitalet har begränsats till investeringar i specifika geografiska områden eller branscher. Finansieringen av bolagen och stiftelserna har som regel skett med statliga kapitaltillskott. Därutöver får ett årligt driftsanslag. Fouriertransform har som huvudman, medan är huvudman för övriga statliga aktörer. Sjätte fonden verkar inom inkomstpensionssystemet och regleras genom uppdrag i lag (lagen 2000:193) om . Regeringen har bl.a. i uppdrag att utse styrelseledamöter och utvärdera fondens verksamhet i efterhand, men kan i övrigt inte styra verksamheten. Under Utbildningsdepartement finns även universitetens holdingbolag, som i varierande utsträckning arbetar med såddfinansiering. Ett specialfall är , med som huvudman, vilket tillhandahåller riskkapital i utvecklingsländer. Figur 4 ger en överblick över organisationer som bedriver riskkapitalverksamhet i med statliga medel. I de följande avsnitten beskrivs de viktigaste statliga stiftelserna och bolagen med ägarkapitalverksamhet. Universitetens holdingbolag, ca 15 st (under avveckling) riskkapitalverksamhet med bolag och stiftelser Statliga .4 Figur Hel- eller delägda bolag Källa: Berörda organisationers årsredovisningar och webbplatser. LAGET SENASTE I – RISKKAPITALFÖRSÖRJNING FÖR INSATSER STATENS GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER förmedlar lån, ägarkapital och rådgivning till företag i tidiga utvecklingsskeden. Bolaget har /2013 slagits samman med . Det sammanslagna bolaget får statsbudget ett statligt driftsanslag om . Det senaste statliga kapitaltillskottet i tillkom 2008 med . riskkapitalverksamhet bedrivs av dotterbolagen , bildat , och , bildat . De båda bolagen är under fusion och drivs i ett gemensamt affärsområde under varumärket . Verksamheten är uppdelad dels i en nationell fond med s.k. såddkapital (f.d. ), dels i regionala fonder med s.k. expansionskapital.22 De regionala fonderna under delfinansieras av Europeiska regionalfonden och drivs som projekt inom ramen för åtta regionala strukturfondsprogram som löper till och med utgången av 2014. Hälften av kapitalet kommer från regionalfonden och hälften från nationella medfinansiärer. delfinansierade och administrerar åtta av totalt elva fonder och är den största nationella finansiären. Övriga offentliga medfinansiärer var , Norrlandsfonden, samt länsstyrelser, regioner och regionförbund. De regionalfondsmedel som inte investerats i portföljbolag måste betalas tillbaka till vid projektperiodens slut. Det totala offentliga kapitaltillskottet i samtliga regionala fonder uppgick vid utgången av 2012 till och målsättningen är att betala ut inklusive EU-medel till projektperiodens slut. Regeringen aviserar fler fonder inför programperioden –2020 I budgetpropositionen föreslår regeringen att en ny fond ska bildas med medel från med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder, en s.k. fond-i-fond. Medfinansieringen till fonden ska enligt regeringen säkerställas genom extra utdelningar från Fouriertransform och Inlandsinnovation. Regeringen avser dessutom att etablera en grön investeringsfond med inriktning på energi- och miljöteknik. Fonden kräver godkännande av EU- kommissionen, och . De båda aviserade fonderna är en del av ett nytt nationellt strukturfondsprogram vid sidan av de åtta befintliga regionala programmen. Fondernas utformning är föremål för förhandling inför nästa (försenade) programperiod 2014–2020. 22Såddkapital är den initiala finansiering som en entreprenör behöver för att kunna utveckla sin idé och starta företag. Expansionskapital används som namnet antyder i något senare faser, när ett företag står inför en expansion. Se bilaga 1 för utförligare definitioner. STATENS INSATSER FÖR RISKKAPITALFÖRSÖRJNING – I SENASTE LAGET Målet för riskkapitalverksamhet är att skapa tillväxt och förnyelse genom att investera i bolag från tidig idéfas till tillväxt. Enligt ägaranvisningen ska verksamhet utgöra ett komplement till den privata marknaden och bolaget ska inte engagera sig där det finns lämpliga privata alternativ som kan lösa företagens behov av finansiering. Verksamhetens mål är inte att maximera vinst åt ägaren, men det är enligt ägaranvisningen angeläget att tar vara på de möjligheter som finns till del av vinst eller värdestegring i de bolag man har engagemang i. Internt har ett avkastningskrav på för expansionskapitalet, men inget avkastningskrav för såddfonden utöver att fonden är revolverande, dvs att vinsterna går tillbaka till fonden och finns tillgängliga för nya investeringar.23 När det gäller avkastning på portföljbolagsnivå uppger att det ligger i uppdraget att ta risker i tidiga skeden, dvs att ena hälften av portföljbolagen kanske ger noll i avkastning medan andra hälften bör ge minst två gånger pengarna.24 För den nationella såddfonden gäller att investeringar i portföljbolag ska ske på marknadsmässiga villkor, gärna med en privat partner. För de regionala fonderna gäller att investeringar i ägarkapital ska ske på affärsmässiga grunder. Kravet på affärsmässig grund anses uppfyllt om enskilda investeringar genomförs och med ett minst lika stort belopp av minst en privat kommersiell aktör på lika villkor.25 av privata medinvesterare är privatpersoner. har inga restriktioner vad gäller branscher som portföljbolagen ska vara verksamma i. Däremot föreskrivs att de regionala fonderna ska beakta de s.k. horisontella kriterierna i de regionala strukturfondsprogrammen: jämställdhet mellan kvinnor och män, integration och mångfald samt en miljömässigt hållbar utveckling. För de regionala fonderna finns regionala restriktioner i form av de områden som definieras av EU:s NUTS 2-indelning.26 Dessa restriktioner innebär bland annat att eventuell överskottslikviditet i en fond inte kan användas i andra fonder även om dessa har brist på kapital. 23För hela verksamhet finns inget ekonomiskt mål annat än att den lånefond ägaren ställt till bolagets förfogande för utlåning till målgrupper ska behållas nominellt intakt. 25Förordning (SFS 2012:872) om statlig finansiering genom regionala utvecklingsbolag. De regionala utvecklingsbolagen är , bolag som ingår i dess koncern och intressebolag. 26NUTS, (på engelska Nomenclature of Units for Territorial Statistics), är en regionsindelning som introducerades av . Syftet med NUTS är att lättare kunna jämföra olika områden inom EU:s gränser. Statistiken som samlas in används som grund för EU:s regionalpolitik. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Vid slutet av 2012 fanns totalt i Almi-administrerade fonder. –2012 gjorde fonderna 166 nyinvesteringar om totalt . Tabell 1 nedan visar hur investeringarna fördelade sig på portföljföretag i olika faser av portföljföretagens utveckling. En stor del av kapitalet, två tredjedelar, investerades i företag som befann sig i start up-fasen. Samtliga investeringar är direktinvesteringar, det vill säga utan mellanhänder i form av andra fonder. Almifondernas nyinvesteringar 2011–2012, . Europeiska investeringsfonden (EIF) inrättades 1994 för att förbättra tillgången till finansiering för småföretag. Aktiemajoriteten innehas av Europeiska investeringsbanken, som ägs gemensamt av EU:s medlemsländer. EIF investerar i riskkapitalfonder som riktar sig till små och medelstora företag och ställer garantier till förfogande för att täcka finansinstitutens lån till små och medelstora företag. Fonden gör inga direktinvesteringar utan investerar sitt kapital i privata fonder (jfr fond-i-fond).