rfr · H10WRFR12 · 2014-03-21 00:00:00 — Vi talade om klassrumsnära forskning och sådant som man kan omsätta i praktiken, och det är ett område där jag tror att alla kommuner skulle behöva ha stöd och hjälp. Det är svårt för oss att själva initiera forskningen och veta hur vi ska använda de enorma summor pengar som vi faktiskt satsar på barn i behov av särskilt stöd för att få bäst utväxling av dem. Förste vice ordförande , : Ordföranden frågade om tre goda ting för att vända den här förändringen. Han tog bland annat upp kompetensutveckling och förväntningar. Kompetensutvecklingen har flera talat om. talade om sin kompetensutveckling. Lärarlyftet I och Lärarlyftet II är grundutbildningar. Lärarlyftet II handlar om att komplettera den utbildning som våra nu anställda lärare inte har. Vi börjar alltså från en väldigt låg nivå. Lärarlyftet II är för våra lärare oerhört svårt att genomföra. Ofta sköter de den större delen av sin undervisning och läser på distans. Jag tror att man måste tänka över den arbetssituation som lärarna och vi skolledare har. Vi skolledare ska implementera de nya läroplanerna och stå för verksamheten i skolan, och den lärartäthet vi har i skolan gör att det är ett problem. Förväntningarna på elever är något som vi absolut måste arbeta med. Vi måste ställa högre krav och ge våra lärare förutsättningar för vidareutbildning för att vi ska klara uppdraget. (FP): Herr ordförande! Jag vill ställa en fråga till och/eller professor som har berörts, nämligen lärarnas ämneskompetens. Det har varit lite synpunkter kring skolk och annat, men lärarrollen är ändå i fokus. Enligt Statskontorets rapport, som kom , undervisade av våra lärare utan lärarexamen och 40–utan ämnesbehörighet. Då är min fråga: Hur stort genomslag har det på de svenska resultaten? Ni har nämnt och . Hur ser det ut i dessa länder? Är det unikt för att vi har haft en modell där lärare undervisat utan ämnesbehörighet? Generaldirektör , : När det gäller den sista frågan kommer vi att fortsätta studera PISA-materialet. Det är ett rikt material, och vi har knappt hunnit börja göra detta, så några tvärsäkra svar kan vi dess värre inte ge. Men det finns ett antal andra undersökningar om lärarnas utbildning STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN Enligt de senaste undersökningarna från Timss och Pirls, som kom , har svenska lärare hög utbildning och lång erfarenhet jämfört med lärare i jämförbara länder. Det gäller både när vi jämför inom EU och när vi jämför inom . Vi har från sida via Registerdata tagit fram uppgifter om hur rektorer bedömer sina lärares utbildningsbakgrund. Dem har vi publicerat i vår lägesbedömning som kom . Av dem framgår att det är en häpnadsväckande stor andel lärare som inte har utbildning i de ämnen som de undervisar i. har vi en lärarlegitimationsreform som håller på att genomföras, så vi kommer att få mycket säkrare uppgifter på den punkten. Jag är helt övertygad om att vi också kommer att få ett bättre läge när det gäller kopplingen mellan undervisning och utbildning i det ämne man undervisar i. Jag vill verkligen understryka det som sade, att lärarlyftsutbildningarna handlar mycket om att ge en grundläggande behörighet och kompletterande ämneskunskaper i de ämnen som läraren inte har utbildning i. I de länder i som har väldigt bra resultat arbetar man ännu mer med att utveckla lärarnas undervisningsskicklighet via kompetensutveckling. Då handlar det inte så mycket om universitetskurser som om fortbildning på arbetsplatsen. i (C): Jag vill tacka för de föredragningar som har varit här men också för de material som vi i utskottet har fått från er som inte har haft möjlighet att presentera dem från talarstolen. Jag har ett par frågor som jag skulle vilja ha lite mer belysta. Jag uppfattade att lyfte fram inomskolsvariationen som en viktig faktor. Jag hörde inte riktigt, från , hur ni ser på den delen och de analyser som ni har gjort kopplade till inomskolsvariationen. En annan sak som jag tror att många av oss oroar oss mycket över är resultatförsämringen, kanske framför allt för pojkarnas del. Ser det likadant ut i de andra nordiska länderna, att man tappar på samma sätt kopplat till könsskillnader? Kan man se en sådan skillnad också i andra länder? Det blir så lätt att vi letar efter snabba lösningar. Men det här är oerhört komplext, och vi kommer att få fortsätta följa den här frågan . Jag vill avsluta med att fråga om det inte finns en risk för en form av likriktning när vi börjar tro att det finns ett svar på hur man löser problemen kopplat till kunskapsutvecklingen. Skulle ni göra bedömningen att någon form av mångfald, att kunna göra på olika sätt, skulle främja en positiv utveckling på hela skolområdet? (SD): Jag var lite inne på att tangera fråga om pojkar och hur de presterar, men jag släpper det. Vi kan se i PISA-undersökningen hur till exempel och har gjort omvända resor gentemot . Och vi har sett hur har haft lysande resultat. Vi vet skillnaderna. Vi hörde här att elever- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN na i får hjälp tidigare än eleverna i . Vi känner till skillnaderna, men hur konkretiserar och omvandlar vi det till förbättrade resultat i den svenska skolan? Vi ser som sagt vad som är skillnaderna, och måste också kunna använda det. Som var inne på kan vi inte låsa oss vid bara ett sätt, utan vi behöver ta influenser från andra länder och konkretisera det till en verklig förändring. När det gäller att pojkar presterar lite sämre är svaret att det handlar om ett mognadsmönster. I någon mening kanske man bör acceptera verkligheten, för då handlar det ju om någon sorts biologi i det hela. Då kanske det inte är på detta man ska lägga fokus, utan man får acceptera den skillnaden. Det skulle vara intressant att veta hur man konkret använder influenserna. Generaldirektör , : Jag ska be hjälpa mig att svara på frågan som handlade om hur det ser ut i de andra nordiska länderna när det gäller pojkar och flickor. Men först ska jag säga någonting om mellanskolsvariation och inomskolsvariation. De bilder som visade är inte bilder som förvånar oss. Den som noga läser vår likvärdighetsrapport, som vi skrev , ser att där gjorde vi en poäng av att mellanskolsvariationen ökar i . Vi såg att skillnaderna mellan elever ökade, men vi betonade särskilt att skillnaderna mellan olika klasser ökade. Vi har haft en ganska stor konferensverksamhet. Vi har åkt runt och haft konferenser tillsammans med skolhuvudmän . Där har vi verkligen betonat hur viktigt det är för huvudmännen att arbeta med de skillnader som finns inom skolor, mellan olika klasser, och hur illa det kan gå om man på huvudmannanivå mäter resultat bara på skolenhetsnivå och inte tittar på skillnaderna i olika delar av skolan. Jag håller i stort sett med om den analysen. Ni ställde båda två frågor om likriktning. Jag kan bara säga att den svenska skolan är stor. Det är mer än 1 miljon elever som går i den svenska skolan, och antalet lärare är långt över 100 000. Vi har väldigt många skolenheter och väldigt många klasser. Ett av budskapen har varit att de skolsystem som lyckas ha uthålligt höga skolresultat satsar väldigt mycket på att höja kvaliteten i undervisningen. Då inser vi att det gör man inte via ett enda förslag, en enda metod, ett enda system, utan det gör man genom att arbeta med alla de elever och lärare som finns i den svenska skolan. Det är de som tillsammans måste se till att höja kunskapsresultaten. Jag kan återigen hänvisa till min finska kollega. När jag träffade honom första gången frågade jag honom: Vad gör ni i som får så fina resultat? Han bara skrattade åt mig och sade: Det finns nog inte en enda metod, men en skicklig lärare har tillgång till en repertoar av metoder och vet via erfarenhet och utbildning i vilka lägen man ska använda vilka metoder. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN Jag kan inte nog understryka hur viktigt det är att komma ihåg att det vi lär oss av är vad som har hänt. är ett fotografi. Vi ser vad som har hänt i ett antal olika länder, men för att veta vad som har orsakat dessa händelser behövs mycket mer sofistikerade analyser, och dessa har vi i mycket mindre utsträckning via . ska nu svara på frågorna om pojkar och flickor i . Undervisningsråd , : Vad vi kan se i såväl som hela är att flickor presterar bättre än pojkar i läsning. När det gäller naturvetenskap presterar pojkar bättre än flickor i . I presterar flickor bättre än pojkar i naturvetenskap. I är det i stort sett ingen skillnad. När det gäller matematik är pojkar bättre än flickor i . På är flickorna bättre i matematik. I och är det ingen direkt skillnad mellan pojkars och flickors resultat. Generaldirektör , : Jag vill bara lägga till, som svar på fråga om vad man ska göra åt skillnaderna mellan pojkar och flickor, att både den svenska och den internationella forskningen talar om att vi har olika förväntningar på pojkar och flickor. Jag tycker personligen att det är ett utmärkt exempel på att en förbättrad jämställdhet i den svenska skolan skulle gynna både pojkar och flickor. (KD): Det har kommit fram så mycket spännande saker att tankarna går runt. Jag funderar mycket på detta med skolmiljö, läraranda och elever som skolkar. Skolan är ändå till för eleverna. De ska känna att de verkligen har förväntningar på sig, att det är roligt att gå i skolan och att få kunskaper. Min fråga går till lärarförbunden. Hur kan man medverka till att till exempel lärarandan och skolmiljön påverkas där det behövs? De flesta av oss som är här har varit ute i väldigt många skolor och vet att det skiljer mellan skolor, beroende på andan, hur man lever, vad man har för normer och värderingar och så vidare. Vi politiker kan inte göra så mycket via riksdag och utskott för att förändra lärarandan, men vi kan göra förändringar via läroplaner och så vidare. Jag skulle vilja ställa min fråga till lärarförbunden. Hur kan alla aktörer medverka till en bättre skolmiljö och en bättre läraranda, så att det blir svårt och roligt och inte långsamt och meningslöst? Ordförande , : Jag ska ta det på en övergripande nivå. , och visar så tydligt i olika sammanhang att det handlar om att högpresterande skolsystem har en stark anda av tillsammansarbete, alltså att läraryrket går från att vara ett ensamarbete till ett tillsammansarbete, vilket är oerhört viktigt. Det handlar om att ha tid och förutsätt- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN ningar att arbeta med normer, att arbeta med ämnen och att arbeta med att ta ut en gemensam kurs. Det förutsätter i sin tur ett ledarskap som jag vill trycka på. Jag vill alltså trycka på skolans ledarskap som är oerhört viktigt. och har visat tidigare att skolledare i har väldigt lite av den vara som utmärker skolsystem som verkligen lyckas. Skolledare som har möjligheter att ägna sig åt det pedagogiska ledarskapet behöver vi för skolans skull, för elevernas skull men också för lärarnas skull. Vi behöver för mer av tillsammansarbete och ett starkt ledarskap som tar ut riktningen tillsammans med lärarna. Förbundsordförande , : Jag hörde att Mi- chael tidigare ställde en fråga om matematik och sade att det kan upplevas som tråkigt. Så är det egentligen inte, och så ska det inte vara i något ämne i skolan. Det är naturligtvis viktigt med tid och förutsättningar, som talade om. Att arbeta tillsammans betyder också att arbeta tillsammans med föräldrarna. Och lärare vill – det är därför som man har blivit lärare – verkligen jobba på ett sätt som gör undervisningen och ämnena roliga. Då behövs det ett stöd hela vägen, också stöd när lärare sätter gränser. Då är det pedagogiska ledarskapet i skolan väldigt viktigt, det vill säga att skolledningen och rektor har stor betydelse för vilket pedagogiskt klimat som finns. I de skolor som verkligen lyckas bra med det tror jag att det finns en sådan samstämmighet, där lärarna också känner tryggheten att de får stöd av sin skolledning vid gränssättandet. Det är en win–win-situation för alla inblandade – lärare, elever och även elevernas föräldrar. Ordförande , Elevkårer: Mycket bra har sagts, och jag instämmer helt och hållet i att detta i stor utsträckning är en ledarskapsfråga. Frågan som ställdes handlade om, som vi har hört förut, sen ankomst och skolk och även att det fanns negativa attityder till skolarbetet. Ledarskapets betydelse är, som sagt, mycket viktig. Jag vill även lyfta fram en annan aspekt som inte kan förklara allt men som kan vara en liten del, nämligen att elevernas möjligheter att påverka sina egna arbetstider eller arbetsbelastningen har minskat enligt dem själva. Skillnaden mellan hur mycket man vill påverka och hur mycket man kan påverka har ökat . Många känner sig också stressade i skolan. En bättre dialog med eleverna om hur man lägger upp arbetet tror vi skulle kunna undvika att man får dessa sena ankomster. När det gäller matematiken pekar elever på att de vill lägga mer tid på matematiken i för att klara matematiken i gymnasiet. Jag tror att det finns en samsyn här kring att matematik och dessa saker är viktiga. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN Förbundsordförande , elevråd – : Det första steget för att bygga en skola med en god skolmiljö där alla får de förutsättningar som de behöver för lärande och som sätter eleven i fokus misslyckas man ganska ofta med i skolpolitiken tyvärr. Man fokuserar på andra grupper eller andra problem och lägger lite tid på att diskutera och problematisera elevernas vardag. sätter huvudet på spiken när hon talar om att det för att få goda resultat krävs ett samspel mellan lärare, elev och ämne. Detta kallas med andra ord elevinflytande och är någonting som är vitalt för resultaten, vilket man också ser i många undersökningar. Det som vi efterfrågar just för att skapa en god skolmiljö är ro och förtroende för skolenheterna, att man vågar sätta sin tillit till dem som jobbar i skolan, både skolledare och lärare. Som skolledare och lärare måste man också vara modig och våga ta det ansvar som man ska få från politiken. Vice ordföranden: Jag tackar för alla inlägg. Jag tackar också de inbjudna talarna. Detta är ett mycket angeläget ämne. Det som både är skolans stora förmån och i viss mån skolans förbannelse är att vi alla är experter eftersom vi alla har gått i skolan och har någon relation till skolan. Det gör att det också är ett mycket kärt barn, ett kärt barn som vi känner en stor oro för. Tyvärr har vi också anledning till det. Precis som professorn i matematik vid tog upp kan många av de bekymmer som vi har, inte minst i matematik, mycket väl handla om det andra som framträder i PISA-undersökningen, nämligen den försämrade läsförmågan i vårt land. När här lyfte fram att en tredjedel av pojkarna inte har en nöjaktig läsförmåga manar det till eftertanke. Det handlar både om det som händer i skolan – det finns inget ämne som är lätt om du inte kan läsa – och om det som händer efter skolan, det som skolan ska rusta barn och ungdomar för, nämligen ett vuxenliv som demokratiska medborgare och anställda på en arbetsmarknad. Det blir ett oerhört mycket tyngre liv att försöka få ihop om man inte kan läsa. Om man dessutom kombinerar detta med att vi har den sämsta kunskapsutvecklingen i hela enligt denna PISA-undersökning och att vi har allt sämre likvärdighet kan man säga att det finns utmaningar för oss alla. Det som vi också måste ta med oss är att det går att vända. Det finns ett antal exempel på detta. Det handlar om att inte bli uppgiven utan att steg för steg se framför sig att detta går att förbättra. framhöll att om man gör rätt saker tar det ungefär fem att vända ett skolsystem även där utvecklingen har varit negativ. Det ger hopp om att om vi gör rätt saker kommer vi också att kunna vända denna utveckling. Det är nödvändigt att vi gör det. Jag tycker också att det har varit bra att vi har haft så mycket fokus på lärarna, läraryrket och lärarrollen. Det får dock inte bli så att det handlar om att det är lärarnas fel. Det är det inte. Vi har ett gemensamt ansvar för att se till STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN att lärarna har bästa möjliga förutsättningar. Det har vi som politiskt ansvariga, det har skolledarna som pedagogiskt ansvariga, och det har huvudmännen som de som sköter driften . Men jag skulle också vilja framhålla att även föräldrarna har ett ansvar att stödja lärarna och stödja rektorerna. Vi kan naturligtvis nationellt, lokalt och regionalt ta fram ett antal förslag. Ett antal av dem har varit på tapeten, exempelvis mindre klasser, satsningar på lärare, betyg och ett antal sådana strukturella förslag. Men i grund och botten ska ändå jobbet göras i klassrummet. Jag tror att det är viktigt att ta med sig att det går att vända detta och att det kommer att ske genom att lärarna får bästa möjliga förutsättningar att kunna vända detta. Vi har alla ett ansvar att se till att vi också ger detta stöd och står bakom skolpersonalen för att denna mycket negativa utveckling som vi just nu har i svensk skola ska vändas . Ett stort tack för er medverkan, era kloka synpunkter och på återseende eftersom det tyvärr inte är sista gången som vi har denna typ av diskussioner. Men förhoppningsvis har vi också fått fram ett antal förslag som gör att vi kan se till att bygga på något positivt, nämligen att se till att vända skolresultaten i vårt land. Presentationer som visades under utfrågningen 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN PRESENTATIONER SOM VISADES UNDER UTFRÅGNINGEN 2013/14:RFR12 Promemorior från inbjudna myndigheter och organisationer PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER 2013/14:RFR12 2013/14:RFR12 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER 2013/14:RFR12 Utöver utbildningsutskottets ledamöter deltog följande myndigheter, organisationer och personer i utfrågningen. , rektor gymnasium, styrelseledamot skolors riksförbund , vd , ordförande skolors riksförbund , rektor och förskolechef , styrelseledamot skolors riksförbund , Deputy Director, Education and Skills, , biträdande generaldirektör och avdelningschef EXTERNA DELTAGARE 2013/14:RFR12 , chef för utvärderingsavdelningen , professor, /och naturvetenskapsämnenas didaktik , andre vice ordförande , ordförande för beredningen för utbildningsfrågor , förste vice ordförande German , utredare, , biträdande förbundssekreterare, , ämnesråd och bitr./stf. , politiskt sakkunnig hos Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – En uppfölj- offentliga utfrågning om forsknings- och Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och seminarium om en nordisk samekonvention eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroen- devård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En uppföljning Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för mervärdeskatt offentliga utfrågning om framtida Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH NÄRINGSUT- Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? seminarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende Etisk bedömning av nya metoder i vården