rfr · H10WRFR19 · 2014-06-04 00:00:00 — har Den Globala Skolan varit ett program som har jobbat aktivt på uppdrag av svenska utbildningsaktörer, kommuner, regionförbund och enskilda skolor som har begärt och önskat stöd i processen att implementera de här frågorna. Vår arbetsmetod är alltså att bistå skolor med att tolka och problematisera globala frågor och hållbarhetsfrågor. Det är ett komplext begrepp, och vi står inte för några egna definitioner utan försöker lyfta in olika former av definitioner av globala hållbarhetsfrågor till dem som ska göra praktik av verksamheten. Vi får ganska ofta frågan av lärare: Vad är lärande för hållbar utveckling? Vi jobbar därför med vadfrågan, vad detta är. Det är ju lätt som lärare att ducka och undvika frågan om man inte förstår vad det är man ska göra i klassrummet. Vi jobbar också med hurfrågan, hur man gör och vad det finns för metoder. Vi jobbar med frågan vilka som finns runt skolan som resurser och var man kan finna de utbildnings- och lärandeexperter på området som kan möta oss i skolan. I våra styrdokument står det också: Varför? kanske man behöver en bakgrundsbild för att hitta motivation och känna engagemang inför de här frågorna i skolan. På vilket sätt har de stora internationella överenskommelserna färgat styrdokumenten och varför? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Jag ska visa två bilder som visar effekter av det arbete som har pågått i Den Globala Skolan . På den översta raden finns en kort sammanfattning av effekten . arrangeras ungefär 100 seminarier runt om i med innehållstemat hållbar utveckling och globalisering. Ungefär 5 000 deltar i seminarierna. Ett tjugotal skolor deltar i längre utvecklingsprojekt, och 5–10 kommuner har ett mer övergripande arbete i samarbete med Den Globala Skolan om globala hållbarhetsfrågor. Det blir ganska ordentliga siffror om man jämför med . Vi har tittat på effekten i riket. Gruppen pedagoger, beslutsfattare och skolledare som har varit i seminarieverksamhet eller i fortbildningssammanhang kring globala hållbarhetsfrågor utgör 10–av rikets pedagogiska personal. Det är stor skillnad på , men vi har upptäckt att många av de här personerna är återkommande i vår verksamhet. Därför är det svårt att sätta en exakt siffra. av rikets skolor har haft längre utbildningsprojekt kring lärande för global och hållbar utveckling. Många av dem som deltagit – jag vet att några representanter från politiken är här – har varit med på det som vi kallar globala resor. Det är ett längre utbildningsprojekt där en del av utbildningen hålls i ett utvecklingsland eftersom vi är finansierade av Sida. låter inte så mycket, men det har funnits en strategi att rekrytera från hela . Vi har ett uppdrag att finnas nationellt, också i mindre kommuner. Därför utgör de av skolorna av de svenska kommunerna. Vi har funderat ganska mycket på vad det har gett för spridningseffekter, och jag återkommer till det. Några av kommunerna har lyft upp detta på en högre nivå till att omfatta inte bara en skola utan hela utbildningspaketet i en kommun. Ett trettiotal kommuner, , av kommuner har jobbat strategiskt med de här frågorna. För att ge er en bild av vilka aktiviteter det handlar om ska jag visa några bilder. har en skola som har varit med i ett strategiskt långsiktigt projekt med återkommande verksamhet kring de här frågorna. Den har också blivit en av de av kommuner i som har en övergripande strategi för att jobba med hållbarhetsfrågor. Här ser vi ett exempel från ett seminarium, och vi anordnar många . På Sida har vi ett seminarium. Det årliga seminariet äger rum . Just har vi fokus på integration och migrationsfrågor. Den Globala Skolan definierar lärande för hållbar utveckling ganska brett med ett såväl socialt som ekonomiskt och ekologiskt innehåll. Det är olika teman . Eftersom jag jobbar regionalt hade jag ett seminarium på lärarutbildningen i . 70 blivande pedagoger träffade 40 aktiva pedagoger från regionen, och vi talade hållbar ekonomi . Det har varit framgångsrikt att låta aktiva pedagoger möta blivande pedagoger, eftersom lärarutbildningen har sett lite olika ut under resans gång. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Vi har gett ut några publikationer som stödmaterial till undervisning och lärande. Skriften som ni ser på bilden har jag tyvärr inte med mig , men den finns på hemsidan. Den tar fram vad som står i våra styrdokument från förskola och upp till gymnasienivå kring globala hållbarhetsfrågor. Här ser ni en bild från ett skolutvecklingsprojekt, ett av de lite längre. Det är en skola som är på besök i för att träna det kritiska förhållningssättet och se saker från olika perspektiv. Den sista bilden är ett exempel på hur vi jobbar med didaktiska frågor och lärfrågor i det vi kallar metodfestivaler. arrangeras mötesplatser och arenor där människor med specialistkunskaper och experter på lärande, flera av dem från organisationer som finns med här , får möta skolan och diskutera hur implementering av de här frågorna kan ske i verksamhet. Den samlade erfarenheten i Den Globala Skolan, som är ganska lång, har jag sammanfattat i sex punkter där vi känner att vi har nått framgång och att saker och ting har fungerat positivt. Därefter följer några punkter där vi har utmaningar och där det behövs mer stöd, och det liknar ganska mycket det som är sagt här . Den Globala Skolan har tydliggjort och kopplat samman innehållsfrågor om hållbarhet och globala utmaningar. Det har vi inte bara gjort i . Jag har en kollega som är i och talar för finska representanter från deras regering om kopplingen globala hållbarhetsfrågor och kvalitet i lärande. har jag en annan kollega i Den Globala Skolan som ska tala i med forskare som håller på med hållbarhetsfrågor där. I har man kommit ganska långt. I har man inte kommit särskilt långt alls. I befinner vi oss någonstans mitt emellan de båda nationerna. Vi har byggt ett regionalt nätverk i som består av 15 000 individer, mestadels pedagoger. Det är ett aktivt nätverk med fokus på globala hållbarhetsfrågor. Det är aktivt i bemärkelsen att det är en tvåvägskommunikation. Vi skickar ut nyhetsbrev om det som händer inom enskilda organisationer och myndigheter. Nätverket står för alla 100 seminarier som arrangeras . Det är deras utvärderingar och deras behov som vi försöker möta. Nätverket har också använts inom ganska mycket av den forskning som sker nära praktiken när det gäller vad lärande för hållbar utveckling har gett för effekter. Det har faktiskt kommit en del ganska ny forskning som är mer praktiknära än den tidigare forskningen som var ganska teoretisk kring begreppet hållbar utveckling. Vi har utgjort en pedagogisk resurs för svensk utbildning. Egentligen borde jag nog ha skrivit spridning, eftersom vi har funderat ganska mycket på hur de resurser som vi sätter in i olika kommuner sprider sig i mötet med samarbetsaktörerna. Vi har skapat arenor för utbyte mellan skola, enskilda organisationer, myndigheter och andra aktörer med specialkunskaper. Jag tycker att det som sade är jätteviktigt, att när en skola blir extrovert jobbar man med lärande för hållbar utveckling och att när en skola börjar samverka med närsamhället är STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET det dessa frågor som är i fokus. Här har funnits branschorganisationer och representanter från de lokala närsamhällena i möten med skolor. Vi har jobbat mycket med de enskilda organisationerna, som har fantastiska erbjudanden, för att få dem att utforma de erbjudanden som skolan kräver genom att titta på skolans styrdokument. Vi har involverat beslutsfattare och politiker på lokal nivå i de globala resorna som är längre utvecklingspaket. Dem söker man till som ett skolarbetslag, och där ingår alltid en politiker, en beslutsfattare och en rektor. Det strategiska arbetet med metoder och didaktik är också ett innehållsområde som vi har ägnat mycket kraft åt. I samtliga 100 seminarier som hålls finns en del som utgör ett metodpass, så att de som deltar i ett seminarium ska kunna gå hem direkt och praktisera det som de lärt sig i sitt klassrum. Det är egentligen bara ett resultat av utvärderingar från de pedagoger och skolledare som deltagit. Något som kräver lite extra tänk och som vi ser som en utmaning är framför allt det långsiktiga, att få lärande för hållbar utveckling att bli ett perspektiv. upplever vi i mötet med skolor att de i alltför hög grad hanterar detta som avklarat, valbart och avbockbart. Precis som sade är efterfrågan på kvalitetsmätningar låg. Skolinspektionen eller det egna systematiska kvalitetsarbetet på skolorna berör sällan hållbarhetsperspektivet. Det gör det svårt för ett resursprogram, som vi anser att vi är, att ge rätt sorts resurser. Trots att vi har jobbat ganska strategiskt med den här gruppen upplever skolor att de saknar stöd från kommunala politiker och beslutsfattare liksom tid och budget på lokal nivå. Avslutningsvis kan man fundera på vad Den Globala Skolan tänker sig framåt. Vi ligger under en biståndsbudget och har fått en alldeles ny biståndsplattform, men just under den strategi som vi ligger är inte utbildningsfrågorna och hållbarhetsfrågorna aktualiserade. Därför är vi lite osäkra på huruvida Den Globala Skolan kan fortsätta att fungera som ett resursprogram. Men det sker diskussioner mellan utbildning och bistånd, och vi inväntar resultatet av dessa. Det regionala nätverket med de 15 000 pedagogerna som vi har upparbetat bör fortsatt hållas aktualiserat, för det blir en enorm resurs när vi efter avslutningen av Global Action Programme i i ska implementera de här frågorna ytterligare. Detta var en liten redogörelse från nära praktiken. Ordföranden: går över till passet där ledamöter ges möjlighet att ställa frågor till både talare och eventuella gäster här. (S): Herr ordförande! Jag vill rikta ett stort tack till er alla som har bidragit med väldigt goda inlägg i det här samtalet. Jag skulle vilja börja med att ställa en fråga till . Du nämnde kunskapstriangeln och dess roll för att bidra i arbetet. Men om jag inte STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET missförstod dig sade du att utbildningen brister. Kan du utveckla lite mer vad du menar med det? När jag sitter och lyssnar här blir jag väldigt inspirerad och tänker att det här arbetet är oerhört viktigt och att vi måste hjälpas åt på alla håll och kanter för att lyfta fram det. Sedan går mina tankar till min egen lilla hemkommun . När jag är ute där och kör bil, cyklar eller går ser jag ofta Grön Flagg vid skolor. Då tänker jag: Vi har nog kommit ganska långt i , eller är det bara vi som är bra på detta i ? får jag en bild av att vi ligger ganska långt efter i . Var befinner vi oss egentligen? Är det inte väldigt mycket arbete kring det här ute på våra skolor i , eller är det bara som framstår som ett unikt exempel i hela ? Den bilden vill jag få lite mer förklarad. , : Vad jag menar med kunskapstriangeln är att det har varit väldigt mycket fokus på forskning. Av de strategiska pengarna gick väldigt mycket till forskning. Med forskning och nyttogörande försöker man förstärka den dimensionen. kom tvåa i en världsrankning när det gäller sampublikationer med näringslivet, så vi är duktiga på det. Men det är någonting som brister när det gäller att utveckla samhället tillsammans. Om man får en uppgift från någon del av näringslivet går det väldigt bra att hantera den på kammaren och sedan leverera ett resultat, men när man ska samverka dansar man inte i takt. Forskarna har sin rytm i publicering av uppsatser medan industrin har en snabbare rytm. Det är som att man närmar sig samhället med en spets när man kommer med forskningen först. Vad man inte har identifierat ordentligt i universitetsvärlden är studentens otroligt viktiga roll, för blandar man in universitet i samhället med studenten först händer något helt annat. Studenten blir en brygga som man kan bygga tillit runt. Man förstår rytmen, och studenten känner man sig inte hotad av. Studenten har också en rytm som forskaren känner sig lugn med. Okej, det är ett examensjobb, det är den takten det handlar om. Och näringslivet förstår studentens rytm. Kan man bygga utifrån studenten blir det större möjligheter att faktiskt få effekter i samhället. Det har vi sett i , och vi har sett det i där vi jobbar. Där leder studentarbetena till forskningsinsatser, som i sin tur leder till innovation. Det är där man måste börja. Jag tycker att studenterna i alltför liten utsträckning är identifierade som de viktiga aktörer de faktiskt är. I samhällsomställningar runt om i världen är studenterna jätteviktiga, men vi identifierar dem inte som sådana individer. Studenten identifieras som någon som man fyller med kunskaper och sedan skickar ut i samhället, inte som någon som kan agera och spela en viktig roll i innovationssystemet eller som brygga mellan universitet och samhälle. Där skulle jag vilja se en förändring. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET (M): Ett varmt tack till alla er som har agerat här . Detta kunskapsseminarium har varit riktigt intressant. Vi politiker vill gärna jobba mer med målbeskrivningar och naturligtvis att vi ska nå resultat. Per från , liksom flera andra här, har tagit upp att vi är dåliga på uppföljning. Jag har en fråga till . Vi behöver ju goda exempel. Har du som agerar internationellt och finns med i den typen av sammanhang några goda exempel på hur vi kan jobba mer strategiskt med uppföljning och vad det i så fall är vi ska mäta? Jag tycker att det är svårt att veta vad det är för impact vi ska se. Det vore också intressant att höra hur ni jobbar med frågan just på , där det står inskrivet i examensordningen att ingenjörsutbildningarna ska ta hänsyn till detta. Är ni en god ambassadör i de sammanhangen och faktiskt gör er hemläxa? Jag har också en kort fråga till alla organisationer som är här. Vi vill alla ha mer uppföljning för att vi ska lära mer och få dessa frågor i fokus. Hur bearbetar ni den lokala politiken? Hur mycket hamnar nationellt? Jag är lite inne på . Hur kommer vi nära de lokala aktörerna? Det är där en stor del av påverkan måste ske, tror jag. , : Jag har ingen jättebra översikt över utvärderingar internationellt. Det kommer väldigt många sådana rapporter nu inför uppföljningen av dekaden, så där finns säkert mycket att hämta. Jag vet hur vi gör på . Där kan man åter uppenbara hur många kurser vi ger inom det här området. Vi har haft obligatoriska kurser , och det är lite unikt. Men den riktigt stora utmaningen är hur man integrerar detta i andra kurser. Då är det återigen cirkeln med tillit som det handlar om. Teachers hate to be told – man kan aldrig berätta för en lärare vad han ska undervisa om. Däremot är det spännande att intervjua och lyssna på en lärare i till exempel laserteknik: Vad är det du håller på med? Det låter jättespännande. Kan du utveckla det mer? har vi utmaningen tio miljarder människor. Spelar lasertekniken någon som helst roll i utvecklingen? Ja, den är central för utvecklingen. Okej, men på vilket sätt skulle man då kunna koppla den till hållbar utveckling? Kan vi göra något tillsammans? På det sättet kan man bygga detta. Men hur sjutton utvärderar man de momenten i den kursen? Och, ännu svårare, hur utvärderar man hur studenten bygger upp en bra form för dialog där studenten fungerar som ett kitt mellan universitet och samhälle? Detta håller vi nu på att försöka utvärdera i det vi kallar . Kommer vi åt det på ett bra sätt har vi vunnit jättemycket. Det är svåra saker och något som vi måste jobba med, men att det är svårt innebär inte att vi ska undvika att verkligen driva på åt det hållet. När det gäller kopplingen till lokal politik tror jag att det handlar om tilllitsbygge, för lokala politiker och tjänstemän kommer jättegärna och möter studenter med garden nere, jättelångt nere, och berättar öppet hur de tänker STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET och tycker, och studenten utforskar, utvärderar och utmanar. Det fungerar väldigt bra. Utifrån detta hittar man idéer att spinna vidare på. Vi har också sett i vår region att det inte är dumt att mötas på högsta nivå, för universitet liksom högsta ledningen i staden, regionen och handelskammaren känner ett ansvar för regionens utveckling. Alla bär ansvaret för att skapa förutsättningar för regionen att utvecklas. Man måste mötas där uppe för att se på regionen tillsammans. Det önskar jag skulle ske över hela . , WWF: Vi har självutvärderingsverktyg som vi har plockat hem från bland annat och som finns omarbetat till svenska förhållanden. Jag vet att också har jobbat med ett utvärderingsverktyg som är anpassat för universitet och högskolor och som är hemplockat från . Det finns alltså en del exempel på uppföljningsverktyg. Och jag vet andra aktörer som har tagit vårt självutvärderingsverktyg vidare för att i stället följa skolor i ett poängsystem, så det har vandrat vidare. Vad gäller att bearbeta i den lokala politiken har vi genomfört Earth Hour, som många känner till. Kopplat till det har vi något som heter Earth Challenge, som är en utmaning till världens städer att ställa om till förnybart. Det är 14 länder och 163 städer som deltar . Vi började detta med en pilot i . Vi har sett att skolor är otroligt aktiva i arbetet. Därför har vi tagit fram material som har gjort det möjligt för skolorna att utveckla sin vision för sin stad och sedan kommunicera visionen med de lokala politikerna, så de har haft lokala seminarier. Det är ett exempel på hur interaktionen kan gå till. , : Herr ordförande! Jag vill börja med att tacka för den fantastiska möjlighet som det här seminariet ger att diskutera dessa oändligt viktiga frågor. Jag vill anknyta till fråga om vad vi som arbetar med de här frågorna kan göra för att inspirera politiker på nivå. Vi kan göra oerhört mycket genom att uppsöka kommunledamöter i fullmäktige och så vidare. – och det tycker jag är väldigt viktigt – får vi aldrig glömma bort att vi har gjort långtgående internationella utfästelser att arbeta med de här frågorna. Precis som Per talade om här finns det internationella dokument där man förväntar sig att ska vara en ledande nation, och det har vi redan varit. Här finns det, som talarna här har talat om, en väldig potential och fantastiska möjligheter. Här menar jag att också ni som rikspolitiker har ett väldigt stort ansvar att inom era respektive partier driva de här frågorna. Det är inte ofta, vill jag säga för att vara ärlig, som man hör en rikspolitiker tala om behovet av att stärka utbildning för att få till stånd en hållbar utveckling i samhället. Ni här – jag är så glad över att det är så många här även från andra utskott – har också ett oerhört stort ansvar och oerhörda möjligheter att bidra till att STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET stärka utbildningen som den oerhörda kraft den är. Genom utbildning når vi av våra medborgare. Och vill vi klara klimatutmaningar och alla utmaningar som vi står inför och som har talat om är det utbildningsväsendet som på ett helt annat sätt än hitintills måste spela den här rollen. , Stiftelsen : Håll Rent driver ett certifieringssystem som heter Grön Flagg. Det är 2 500 skolor och förskolor som jobbar med certifieringssystemet. Det är ett verktyg för att jobba handlingsinriktat, konkret och långsiktigt med hållbarhetsfrågor i verksamheten. I certifieringssystemet har alla verksamheter som är med en kontaktpolitiker, en lokal politiker, kopplad till sig som ska ta del av arbetet som sker. De hör av sig till oss och berättar att det här är ett väldigt bra sätt för dem att hålla sig uppdaterade och verklighetsförankrade när det gäller vad som händer ute i verksamheten. Det är såklart också ett bra sätt för förskolorna och skolorna att ta del av vilka resurser som finns och vad som händer på det politiska planet. Detta är en funktion som vi tycker är fantastisk och har effekt. , : Vi har tagit fram en rapport som vi har med oss här . Den ligger här utanför, så ni kan alla ta del av den sedan. Vi har kontaktat alla kommuner med en enkät och frågat dem hur de arbetar med lärande för hållbar utveckling. Resultatet är ganska dåligt. Kommunerna själva erkänner att frågan är ganska nedprioriterad. Vi kommer att gå vidare med undersökningen och prata vidare med de kommuner som arbetar bra för att höra hur de arbetar. Vi driver också ett samarbete med kommun och kring en skola som ska vara en förebild för . Vi ska vara på ett gymnasium i . Vi har bland annat gjort en avsiktsförklaring tillsammans med kommun och . Vi har också ett regionalt samarbete i om ett webbaserat läromedel som regionen hjälper till att sprida till skolor och kommuner. Framför allt jobbar vi med att titta vidare på hur de kommuner som vi har fått fram i rapporten arbetar med lärande för hållbar utveckling. (FP): Herr ordförande! Jag ska delvis återkomma till fråga. Det var egentligen också min fråga, och den har fokus på . Jag konstaterar att alla tycker att det är viktigt att vi politiker har skrivit in detta i läroplanen. Det står 33 gånger i 10 ämnen. Det är inte dåligt. Men samtliga – Världsnaturfonden, Svenska med flera – har sagt vi inte kan följa upp detta för att det är för svårt. Då är frågan: Ska vi gå in och peta? Det känns inte heller bra. Är experter i ämnet geografi och experter i ämnet historia med när man tar fram kursplaner? Vi har diskuterat med bland andra STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET om Skolinspektionen kan gå in och granska ett antal ämnen, till exempel naturvetenskap. Hur granskar man hållbarhet i just det ämnet så att det blir begripligt? Kan det vara ett sätt att ta denna fråga framåt? Annars blir det lite ombytta roller. har sagt att man inte har det uppdraget och att det är svårt att följa upp. Jag vill gärna ha en kommentar om vad ni egentligen efterfrågar. Jag hade också förväntat mig vägledning från er experter i hur vi kan bli duktigare på att följa upp, eftersom målet och den politiska ambitionen redan finns här. Jag riktar frågan i första hand till kanslirådet Per . Ordföranden: Även har en fråga. (KD): Jag vill först säga ett jättestort tack till er alla för bra föredragningar. Jag är glad för att detta seminarium har kommit till. Vi har fått upp alla frågor på ett samlat sätt här. Jag är imponerad av . Han lyfte fram något vi ofta glömmer i dessa sammanhang, nämligen studenternas kreativitet och hur den kan tas till vara, inte minst när det gäller entreprenöriellt lärande. Det har också att göra med ett hållbart samhälle. Naturligtvis gäller samma perspektiv för våra elever i varje skola: förskolor, grundskolor och gymnasieskolor. Om det är något vi lärt av historien är det att det är när vi får eldsjälar som går ut stentufft och jobbar för en fråga som det händer stora saker, för då följer alla med. När vi nu sitter i det här sammanhanget och talar om vikten av detta vill jag fråga: På vilket sätt kan vi fokusera på att inte bara ta vara på studenternas kreativitet utan varje elevs kreativitet? De har egna idéer där vi ska vara lyhörda och medverka till trenderna. Jag har en liten fråga till och : Kan man tänka sig en metod där det blir en extra liten merit eller anteckning i betyget om man arbetar med hållbar utveckling i en elevorganisation? när vi tänker mycket på bedömningskriterier och betyg är det viktigt med något slags belöning eller kvarstående kick så att man fortsätter med en väldigt viktig fråga som vi alla är överens om måste ta fart . Per , Svenska : Det är som sagt avgörande, och det är såklart en svår materia. Det minsta man skulle kunna tänka sig är att Skolinspektionen, och följer upp dessa saker. Utskottet har ett behov av att se hur universitet och högskolor har svarat upp mot de förändringar i högskolelagen som utskottet och har fattat beslut om. Vi har inte en aning. Det har förts en diskussion mellan och framför allt utbildningsutskottet när det gäller uppföljningen och den resultatredovisning som görs i till exempel budgetpropositionen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN SEMINARIET Ni kan själva läsa de senaste tio årens budgetpropositioner. Där står ingenting om hållbar utveckling.