rir · H2B514 · 2014-06-19 00:00:00 — Vidare har tjänstemän på Arbetsförmedlingen beskrivit att myndigheten har utfärdat olika typer av regler och riktlinjer för lotsleverantörerna vilka kommuniceras på olika sätt, däribland via myndighetens webbplats (se vidare avsnitt 2.5.2).56 Återrapporteringskrav i arbetsförmedlingens regleringsbrev I regleringsbrevet fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att redogöra för hur valfrihetssystemet med etableringslotsar fungerar. I regleringsbrevet uppdrogs Arbetsförmedlingen att redovisa en analys av genomförandet och resultatet av myndighetens uppdrag om etablering av vissa nyanlända invandrare, däribland valfrihetssystem med etableringslotsar. Året därefter fick myndigheten ett uppdrag med fokus på att redovisa statistik med kommentarer om etableringsuppdragets genomförande. ska Arbetsförmedlingen redovisa kommenterad och analyserad statistik om etableringsuppdragets olika delar. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att anlita kompletterande aktörer.58 Arbetsförmedlingen ska säkerställa att dessa är en del av myndighetens tjänsteutbud och enligt regleringsbrevet anger regeringen att Arbetsförmedlingen ska säkerställa att kompletterande aktörer i ökad utsträckning tillhandahålls inom ramen för ett valfrihetssystem.59 Liknande styrning återfinns för , men inte . 55Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 57Regleringsbrev för budgetåren 2011–2014 avseende Arbetsförmedlingen. 58Regleringsbrev för avseende () samt förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 59Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? I regleringsbrevet uppdrar regeringen att redovisa hur myndigheten arbetar med att motverka, hantera och följa upp fel i bland annat ersättning till externa leverantörer och vilka behov och möjligheter myndigheten bedömer att det finns att stärka kontrollsystemet i myndighetens samlade verksamhet.60 2.5.2Arbetsförmedlingens styrning av lotsverksamheten Arbetsförmedlingen styr inte lotstjänstens innehåll, vilket går i linje med tanken om att lotsföretagen ska vara fria att utforma sin tjänst som de önskar och tror är bäst. Lotsarna ska arbeta för att det övergripande målet med lotstjänsten nås, vilket är att den nyanlände under eller efter tiden hos lotsen når egen försörjning på snabbast möjliga sätt.61 Enligt tjänstemän på Arbetsförmedlingens huvudkontor ska lotstjänsten styras utefter varje enskild arbetssökandes behov. Därtill ska ersättningssystemets konstruktion, där lotsen får en resultatersättning då den nyanlände får ett jobb, styra lotsarna mot att utforma sin verksamhet på det mest effektiva sättet. Detta innebär att Arbetsförmedlingen inte anger hur lotsen ska arbeta eller exakt vilken roll lotsen ska ha. Myndigheten har dock i en skrift med information riktad till dem som vill ansöka om att bli lotsföretag lämnat en beskrivning av vilka egenskaper lotsen bör ha.63 Där beskrivs att lotsen bör: Ha bred kompetens om den service och det stöd som samhället kan erbjuda nyanlända. Ha goda kunskaper och kontakter om arbetsmarknadens krav och möjligheter. Snabbt kunna göra en bedömning av den nyanländes behov och förmåga för att effektivisera insatserna för etableringsplanens genomförande. I samma skrift definierar Arbetsförmedlingen vad myndigheten anser ingår i uppdraget. Där framgår det att lotsen ska bidra till att: Hjälpa den nyanlände att genomföra etableringsplanen. Stärka den nyanländes nätverk. Ha kontakter med potentiella arbetsgivare. Ge råd och stöd vid till exempel studie- och yrkesval, coachning, matchning och jobbsökaraktiviteter. Ge stöd i olika sociala frågor. 60Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. 6159 Arbetsförmedlingen, förfrågningsunderlag etableringslotsar, . 6260 Intervju 5. 63Faktablad från Arbetsförmedlingen, Ansök om att bli lots, utgiven . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Återrapportera till Arbetsförmedlingen om den nyanländes deltagande och aktiviteter. Arbetsförmedlingen ställer krav på att lotsarna ska tillhandahålla aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i samhälle och arbetsliv. Lotsen ska träffa den arbetssökande under minst , varav minst ska utgöras av individuella möten mellan den arbetssökande och lotsen. 64 Mer detaljerade krav på vilka aktiviteter som måste erbjudas till alla nyanlända ställs inte från Arbetsförmedlingen, vilket är i linje med regeringens intentioner om att lotsen själv bör avgöra vilken roll denne ska ha och hur den ska arbeta.65 Krav i förfrågningsunderlag vid upphandling Utöver detta styr Arbetsförmedlingen tjänsten genom förfrågningsunderlaget som presumtiva leverantörer får använda vid ansökan om att bli kontrakterade som lotsföretag inom valfrihetssystemet. För att bli godkänd krävs bland annat att leverantören visar att de har en godtagbar ekonomisk ställning, har tillgång till godkända lokaler och tillräckligt med personal för tjänsten, att de avser att arbeta för kvalitet i tjänsten samt att de har den kompetens som Arbetsförmedlingen kräver. Arbetsförmedlingen ställer också krav på att lotsen ska erbjuda aktiviteter om minst , varav ska utgöras av individuell handledning.66 Information och övrig styrning Utöver förfrågningsunderlaget styr Arbetsförmedlingen lotstjänsten genom information till lotsarna. Ett exempel på detta är att Arbetsförmedlingen utfärdat en marknadsföringspolicy som fastställer att all marknadsföring av lotsen eller det företag som lotsen arbetar på ska vara saklig, korrekt och uppfylla kraven på god sed.67 Policyn beskriver vilka förmåner och gåvor som lotsar får erbjuda de nyanlända samt högsta tillåtna värdet för dessa gåvor. Ytterligare en typ av styrning som Arbetsförmedlingen använder är myndighetens uppföljningar av lotsleverantörer. Uppföljningar görs genom granskning av handlingar eller olika typer av leverantörsbesök i syfte att vidareutveckla tjänsten. 64Arbetsförmedlingens handläggarstöd, Etableringslotsen, . 2009/10:60 s. 76. 66Arbetsförmedlingen, förfrågningsunderlag etableringslotsar, . 67Arbetsförmedlingen, Marknadsföring av Etableringslotsar, beslutad . ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? 2.6Utveckling av tjänsten sedan den infördes Etableringsreformen infördes och i samband med det började Arbetsförmedlingen tillhandahålla tjänsten etableringslots. 2.6.1Många nyanlända väljer att ha lots Ett stort antal av de nyanlända som ingår i målgruppen väljer att ha en etableringslots. hade 21 534 personer fått beslut om en etableringslots. Detta utgör av alla de nyanlända som hade en etableringsplan. Arbetsförmedlingens bedömning är att mellan av deltagarna med etableringsplan kommer att ha beslut om lots under de kommande åren.68 I diagram 2 under avsnitt 2.6.4 redovisas en översikt över utvecklingen av antalet nyanlända som haft lots tillsammans med utvecklingen av antalet lotsleverantörer . 2.6.2 De nyanlända gör aktiva val och byter lots Det finns två sätt att få en etableringslots. Antingen gör man ett aktivt val där man själv bestämmer vilken etableringslots man vill ha, eller så tilldelas man en lots av Arbetsförmedlingen, som tilldelar etableringslotsar enligt en närhetsprincip. Enligt 9 kap. 2 § LOV ska den upphandlande myndigheten tillhandahålla ett ickevalsalternativ för den som inte själv väljer leverantör. För lotstjänsten är det närhetsprincipen som styr när den nyanlände inte själv vill välja en lots, vilket innebär att Arbetsförmedlingen beslutar om den lots som ligger närmast den arbetssökandes bostad.69 Vid återrapportering av etableringsuppdraget skrev Arbetsförmedlingen att andelen som valde lots genom ett aktivt val uppgick till . Arbetsförmedlingen skriver i återrapporteringen av etableringsuppdraget att av de nyanlända som tagit del av tjänsten har bytt lots. Den siffran inkluderar dock inte dem som bytt på grund av att de flyttat. Den nyanlände får byta lots oavsett orsak och Arbetsförmedlingen upprättar ingen dokumentation över motiven bakom dessa byten.70 2.6.3Inga större regionala skillnader i andelen nyanlända som har en lots Arbetsförmedlingen har totalt 320 arbetsförmedlingar som är samlade i tio geografiska marknadsområden. Det förefaller inte finnas några större skillnader mellan dessa områden i andelen nyanlända som har valt att ha en lots (se diagram 1). Den lägsta andelen finns i marknadsområdet / 68Arbetsförmedlingens återrapportering – Prognoser för utbetalningar –2018, s 68, . 69Arbetsförmedlingens handläggarstöd, Etableringslots, , s. 5. 70Intervju 5 och Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 50. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION där har valt en lots. Den högsta andelen finns i marknadsområdet där har en lots. Diagram 1 Andel nyanlända med lots per marknadsområde Källa: Arbetsförmedlingens datalager, . bestod etableringslotsmarknaden av 252 olika leverantörer. Dessa bedrev verksamhet på sammanlagt 1 234 olika verksamhetsadresser, det vill säga lokalkontor där företaget har lotsverksamhet. fanns det lotsleverantörer i 231 av landets 290 kommuner. Jämfört med har antalet leverantörer och verksamhetsadresser minskat något. Organisationsform och storlek bland leverantörerna är relativt varierad även om de flesta leverantörerna bedriver verksamhet som aktiebolag.71 Ett antal större lotsföretag bedriver rikstäckande verksamhet medan andra arbetar småskaligt och lokalt med ett litet antal deltagare. Flera av de större leverantörerna har avtal med Arbetsförmedlingen för andra upphandlade tjänster.72 Bland de större 71Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, 2014, , s. 49. 72Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – analys av genomförandet, , s. 65. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? och mer välkända organisationer som bedriver lotsverksamhet kan nämnas Miroi, , (Eductus), ABF och Folkuniversitetet.73 Nedan redovisas en översikt över antalet nyanlända med beslut om lots samt antalet lotsleverantörer som Arbetsförmedlingen anlitat. Diagram 2 Antal nyanlända med lots och lotsleverantörer 2011–2013 Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 122. Arbetsförmedlingen bedömer att tillgången på lotsleverantörer är säkrad och att det snarare finns ett överutbud av leverantörer i förhållande till antalet deltagare.74 Framför allt är problemet att det på vissa orter finns en överetablering av lotsar med ett likartat utbud. 75 Marknaden präglas också av ett lågt antal utträden, det vill säga leverantörer som lämnar valfrihetssystemet och inte längre levererar tjänsten i Arbetsförmedlingens regi (se tabell 4). 73Arbetsförmedlingens datalager, . 74Arbetsförmedlingens återrapportering , Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 49. 75Arbetsförmedlingens återrapportering , Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 57. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 2 Antal utträden I de fall då det helt saknas en tillgänglig lots har den lokala arbetsförmedlingen ansvar för att själv tillhandahålla motsvarande tjänst. Inte tillgänglig räknas här som att lotsen finns på en plats dit restiden är från den nyanländes bostad. Arbetsförmedlingen får dock endast bedriva verksamhet motsvarande etableringslotsar i egen regi i det fall lots saknas inom det geografiska området och får högst användas till detta.77 Enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen bedrivs dock ingen lotsverksamhet i egen regi vid något av de lokala arbetsförmedlingskontoren. De lokala arbetsförmedlingarna har möjlighet att begära medel för denna verksamhet. har dock ingen arbetsförmedling ansökt om medel för etableringslotsverksamhet i egen regi. Detta kan tolkas som att det finns en tillgänglig lots för alla i målgruppen, i hela, landet, eller som att vissa arbetssökande hellre väljer att pendla till en privat lots trots att restiden är längre än 60 minuter.78 Ersättning till etableringslotsarna sker i form av startersättning, månadsersättning och genom olika resultatersättningar (se avsnitt 2.3, tabell 1). Utgångspunkten för ersättningssystemet är att övergång till arbete eller högskoleutbildning ska premieras särskilt. Av de resultatersättningar som utbetalats avser huvuddelen nyanlända arbetssökande med en utbildningsnivå som överstiger . 79 Det kan tolkas som att de nyanlända med högre utbildningsnivå har något lättare att komma ut på arbetsmarknaden eller delta i eftergymnasiala utbildningar, eller både och. Nedan visas en översikt över totalt antal utbetalade resultatersättningar i förhållande till antalet nyanlända som haft lots –2013. 76E-post från Arbetsförmedlingen, . 77Regleringsbrev för budgetåren 2014 avseende Arbetsförmedlingen. 78E-post från Arbetsförmedlingen, . 79Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 52–58. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Diagram 3 Antal nyanlända med lots och resultatersättningar 2011–2013 Källa: Arbetsförmedlingens datalager, (siffror avseende 2011) samt Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013 (siffror avseende 2012–2013). Antalet resultatersättningar har ökat i takt med ökningen av deltagarna men andelen resultatersättningar per nyanländ som har lots är fortfarande förhållandevis låg. En rak jämförelse mellan åren är inte heller rättvisande då den genomsnittliga tiden som de nyanlända haft en lots och sökt arbete sannolikt har ökat successivt. , som är det år då det betalats ut flest resultatersättningar per nyanländ med lots, uppgår resultatersättning 1 till 1 947 stycken vilket utgör i förhållande till antalet nyanlända med lots. Utbetalningarna av resultatersättning 2 var 226 stycken, vilket morsvarar av antalet nyanlända med lots. 2.6.6 Finansiering och kostnad för lotstjänsten För disponerar Arbetsförmedlingen 1 inom utgiftsområde 13, anslag 1:4 och anslagspost 1 för ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare. Utöver ersättningar till etableringslotsar ska anslaget bland annat användas till program för nyanlända, resor som krävs för etableringssamtal och SFI samt ekonomiskt stöd till arbetsgivare som anordnar arbetsträning för nyanlända.80 utbetalades i ersättning till lotsleverantörer. I takt med att både nyanlända som tar del av tjänsten och lotsleverantörer har ökat har även utbetalningarna för tjänsten ökat (se tabell 3). 80 Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 3 Utbetalade ersättningar för etableringslotstjänsten Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2013, s. 123. Siffrorna avser endast utbetalade ersättningar och inkluderar inte kostnaden för Arbetsförmedlingens hantering av lotstjänsten, exempelvis upphandling, kontroll och uppföljning. Den totala kostnaden för lotstjänsten, om även dessa aspekter inkluderas, är i praktiken högre än 370 miljoner kronor.81 Ersättningarna för lotstjänsten beräknas dessutom öka kraftigt och Arbetsförmedlingen gör följande uppskattning av hur mycket de kommer att betala ut i ersättningar till etableringslotsarna under de nästkommande fyra åren (se tabell 4). Även denna uppskattning avser alltså enbart ersättningarna och inga administrativa kostnader är inkluderade Tabell 4 Beräknade utgifter för etableringslotsar 2014 –2018 Källa: Arbetsförmedlingens återrapportering – Prognoser för utbetalningar –2018, s 73, . Enligt påverkas kostnaderna av hur många individer som har lots, hur många byten av lots som sker och av lotsarnas resultatersättning. Resultatersättningen påverkas i sin tur av antalet deltagare som får arbete respektive påbörjar studier. kan den nyanlände förlänga etableringsplanen om hon eller han har varit föräldraledig på deltid. Det innebär att maxlängden för tjänsten etableringslots kan då utökas från 24 . Detta kommer även medföra ökade utgifter. 81E-post från Arbetsförmedlingen, , och . 82Arbetsförmedlingens återrapportering – Prognoser för utbetalningar –2018, s 73, . ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 3 De nyanländas val av lots Det här kapitlet beskriver hur valet av lots går till och de svårigheter som finns för att de nyanlända ska kunna göra välinformerade val. 3.1De nyanlända kan välja lots vid inskrivning på Arbetsförmedlingen Den nyanlände ges möjlighet att välja lotsföretag när etableringsplanen har upprättas. Inför valet ska arbetsförmedlaren informera om tjänsten och om var den nyanlände kan hitta information om alla lotsföretag.83 Lotsföretagens tjänsteutbud och presentation finns på Arbetsförmedlingens webbplats. Det är lotsföretagen som skriver sina tjänstedeklarationer som sedan läggs upp på Arbetsförmedlingens hemsida. Den nyanlände har möjligheten att använda sig av tolk vid val av lots och kan även ta stöd av Arbetsförmedlingens kundtjänsts språklinje för att få hjälp på sitt modersmål. Val av lots sker på leverantörsnivå, det vill säga att den nyanlände inte har rätt att välja vem bland leverantörens anställda som ska utföra tjänsten.84 Det är inte tillåtet för ett lotsföretag att neka en nyanländ.85 3.2Allmänna förutsättningar för kundval En viktig förutsättning för att ett valfrihetssystem ska fungera ändamålsenligt är att individen ska ha god kunskap om de olika alternativen, så att hon eller han ska kunna göra aktiva och välinformerade val. Den ekonomiska teori som ligger till grund för valfrihetssystemen förklarar individers handlingar i slutändan som resultatet av människors rationella val. Det förutsätts att människor strävar efter att maximera sin egen nytta eller tillfredsställelse vid val av tjänster eller varor. Detta innebär att varje individ förutsätts ha god kunskap om de olika alternativen, och att de löpande skaffar sig den bästa tillgängliga informationen. Slutligen förutsätter den ekonomiska teorin att individen verkligen kan ta till sig 83Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 53. 84Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – analys av genomförandet, , s. 64. 85Arbetsförmedlingens återrapportering, Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget, , s. 52. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? informationen och väga för- och nackdelar mot varandra. Brukarens möjligheter att skaffa tillräcklig information om kvaliteten på tjänster, liksom vilka faktorer de lägger in i begreppet kvalitet, kan dock variera mycket.86 Regeringen har angett att de nyanlända ska kunna göra rationella val utifrån egna behov Detta kräver tillgänglig och jämförbar information om valalternativen.87 Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig.88 Den bör finnas tillgänglig för de nyanlända såväl på svenska som på de nyanländas modersmål, både skriftligt och muntligt.89 Kommuner och Landsting (SKL) har sammanställt en forskningsöversikt om valfrihetssystem för de offentligt finansierade tjänster som traditionellt utförs i kommuner och landsting. I rapporten undersöker SKL vilka förutsättningar som krävs för att valfrihet ska kunna etableras och för att kundvalet ska fungera, och kommer bland annat fram till att brukarna kan vara i behov av stöd vid val av tjänst. Sociala resurser, utbildning och fysiska förutsättningar är de identifierade faktorer som påverkar hur väl en individ klarar av att göra aktiva val som bygger på information om leverantörer, förmåga att informera sig och förmåga att göra sin röst hörd. En annan faktor som påverkar är komplexiteten i den tjänst som valet berör. Vissa tjänster är enklare att välja än andra. Enligt SKL har flera forskare påpekat att beslutsstöd och mer och bättre information är en lösning för att stödja de sämre rustade individer som har begränsade förutsättningar. innebär inte nödvändigtvis mer information att det leder till ett välinformerat val för brukaren. Individer som eventuellt inte har förutsättningar och är sämre rustade än andra för att välja är också de som har svårast att ta till Sammanfattningsvis finner SKL att det finns för lite kunskap om vilken information som brukarna egentligen anser sig behöva för att kunna fatta beslut. En annan slutsats är att det finns lite kunskap om hur stöd till brukarna kan utvecklas för att underlätta och stimulera aktiva val.90 Även Statskontoret har i en utredning analyserat vilken information som bör tillhandahållas till brukare av välfärdstjänster och framhållit att det initialt krävs information om att man får välja och hur man väljer. Därutöver måste det finnas överskådlig, tillförlitlig och jämförbar information om de olika alternativen. Tjänsternas innehåll och kvalitet på utförarnivå bör tillgängliggöras så att den enskilda brukaren får möjlighet att värdera de olika alternativen. Eftersom brukare av välfärdstjänster har olika förutsättningar och behov är det enligt Statskontoret nödvändigt att tillhandahålla information 86Eklund, K (2010) Vår Ekonomi: En introduktion till samhällsekonomin, s. 31. 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, s. 95. 2009/10:146 Valfrihetssystem hos Arbetsförmedlingen, s.11. 89SOU 2008:58 Egenansvar – med professionellt stöd, s. 170. 90SKL (2010) Vad vet vi om kundval – en forskningsöversikt. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION via en mångfald kanaler. Det kan även finnas behov av stödinsatser för olika brukargrupper.91 När det gäller stödinsatser i valsituationer har författarna belyst problematiken av människors möjligheter till rationella val. Författarna diskuterar behovet av att individen erbjuds specifik vägledning vid olika situationer som uppmuntrar och leder honom eller henne till att göra ett mer välgrundat val, vilket slutligen leder till bättre utgång för individen. Enligt Thaler och Sustein kommer människor att behöva knuffar i rätt riktning för beslut som utmärks av att de till exempel är svåra att ta, sällan förekommande eller inte ger snabb återkoppling på vad valet har inneburit. Det kan också behövas knuffar när man har problem med att översätta aspekter av situationen till omständigheter som man lättare kan förstå. Författarna menar även att många valmöjligheter inte nödvändigtvis leder till en förbättring I de fall människor har svårt att förstå vilken inverkan ett val kommer att ha på deras liv, har de mindre att vinna på möjligheten att välja bland många alternativ. Kanske har de inte något att vinna på att göra egna val över huvud taget. I sådana situationer kan det vara bra att få hjälp.92 3.3De flesta nyanlända anser att de har tillräcklig information för att välja lots Något som skiljer val i lotstjänsten från val på traditionella marknader är att individen inte kan förutsättas ha samma medvetenhet om möjligheten att välja. Detta ställer krav på att Arbetsförmedlingen informerar individen om möjligheten att välja och hur man väljer. Arbetsförmedlingen informerar de nyanlända om möjligheten att välja en lots både genom sin webbplats och i möten mellan arbetsförmedlare och nyanlända. Intervjuer med nyanlända indikerar att alla de intervjuade har varit medvetna om att de själva ska göra valet av lots och att de har möjlighet att byta.93 I intervjuer med nyanlända har det inte heller framkommit något som pekar på att det är arbetsförmedlarna som väljer lots åt individen. enkätundersökning till de nyanlända visar även att de nyanlända anser sig ha tillräckligt med information för att kunna välja en lots. Merparten av respondenterna i undersökningen, , anser att de har fått tillräckligt med information från Arbetsförmedlingen för att kunna välja en lots medan av respondenterna inte tycker att de fick tillräckligt med