rfr · H10WRFR7 · 2014-01-23 00:00:00 — Inventering av skatteforskare 2013 978-91-86673-68-0 Riksdagstryckeriet, , 2013 har beslutat om riktlinjer för utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor. Enligt riktlinjerna ska utskotten bl.a. utveckla mer systematiska kontakter med forskningsvärlden. Utskottskanslierna förutsätts bl.a. bygga upp direkta kontakter med forskare och annan expertis. För att utveckla kontakterna med forskare inom skatteområdet har skatteutskottet låtit utföra flera inventeringar av pågående forskning med skatteanknytning vid svenska universitet och högskolor (2007 och 2009). Därefter har flera projekt tillkommit, bl.a. som ett resultat av de olika utlysningarna av skatteforskningsprogram som gjorts av tillsammans med och för arbetsliv och socialvetenskap 2008, 2010 och 2011. Det finns anledning att uppdatera inventeringen, och utskottets kansli gav därför utvärderings- och forskningssekretariatet i uppdrag att utföra en sådan. Vid sekretariatet har , forskningssekreterare, och , praktikant, utfört arbetet. Vice ordf. i skatteutskottet Syfte och utförande.................................................................................... 2.1Klimatpolitiska styrmedel för matkonsumtion och matproduktion och ekonomiska styrmedel för transportbränslen, särskilt beskattningen av bensin och andra petroleumprodukter i olika länder...................................... Ekonomiska styrmedel för styrning av växthusgasutsläpp .......... Ekonomiska styrmedel för klimatpolitik ..................................... Ekonomiska styrmedel för minskad klimatpåverkan från Styrmedel för teknikutveckling och energiomställning ............... Skatternas effekter på arbetsutbudet ............................................ Skatterätt med inriktning på internationell skatterätt ................... Skatter och handel med utsläppsrätter ......................................... Skattefusk och legitimitet ............................................................ Konstitutionell skatterätt, inkomst- och företagsbeskattning, skatteverkets regelgivning m.m. ................. Skatter och finanser från tidig modern tid till modern tid............ Ekonomiska styrmedel för transportbränslen .............................. Företagsbeskattning, koncernbeskattning m.m............................ Skatters inverkan på effektiviteten i ekonomin............................ utvärdering, IFAU ............................................................................. Jobbskatteavdrag, arbetslöshetsersättning och löner.................... Jobbskatteavdragets påverkan på sysselsättningen ...................... Skatter, sysselsättning och välfärd............................................... Skattesystemets inverkan på företags beteende och Optioner, beskattning och entreprenöriellt företagande................ Entreprenöriella innovationer och private equity-utköp: skatter och ägareffektivitet ........................................................... och ROT-avdragen och formaliseringen av informella Entreprenörskap, skatter och den offentliga sektorns Beskattning och sysselsättning i tjänstesektorn............................ Det svenska skattesystemet i ett historiskt och EU-skatterätt, beskattning av ränte- och royaltyinkomster........... EU-skatterätt, internationell beskattning och Inkomstbeskattning av ideella föreningar respektive bolag inom svensk vård- och omsorgsverksamhet ................................. Preskription av skattefordran...................................................... Redovisning i bank och försäkringsbolag och god sed Den svenska beskattningsdynamiken – värderingar och praktiker på och samhällets ekonomisering............. Skatte- och redovisningsrättsliga frågor om utsläppsrätter, elcertifikat och andra liknande handelsobjekt .............................. Inkomstskatterätt och redovisning av immateriella resurser och tillgångar .................................................................. Skatter – medier – medborgare................................................... Skatterätt med särskild inriktning på EU-skatterätt.................... Mervärdesskatt och annan indirekt beskattning.......................... Inkomstbeskattning av finansiella instrument ............................ Institutionell och ekonomisk förändring i antikens Skatterätt och internationell handel samt skatterättsliga Skatter på livsmedel ur ett hälsoperspektiv ................................ 2013/14:RFR7 INNEHÅLLSFÖRTECKNING Skatter och globalisering samt skatter och Internationell skatterätt (inklusive EU-skatterätt), generationsskiften av företag samt beskattning av 13.11 Skatterättslig lagtolkning, fåmansföretagsbeskattning, Bevisprövning i skattemål ......................................................... Rättssäkerhet vid beskattningen, skatteflykt, s.k transfer Skatters effekter på arbetslöshet ................................................ Avyttringsbegreppet i inkomstskattelagen................................. Beskattning av aktiebolag, stiftelser, lagstiftningsmetodik Skatterättsligt företrädaransvar – straff eller kompensation för skada?..................................................................................... Teoribildning kring optimal beskattning ................................... Attityder till skatter och skattefusk ............................................ Genusvetenskapliga studier av skatter och offentlig Undanröjande av internationell dubbelbeskattning.................... Svensk och internationell företagsbeskattning........................... Skattesystemens utformning och samverkan mellan skatter och offentliga utgifter....................................................... Internationell skatterätt och EU-skatterätt ................................. Internationell företags- och individbeskattning samt EU- Hinder för informationsutbyte mellan stater i Beskattning av fastighetsbolag samt Skatter och arbetsmarknad......................................................... 16.10 Definitionen av fast driftställe i skatteavtal ............................. 16.11 Den skattemässiga behandlingen av eget respektive främmande kapital ur ett företagsrättsligt perspektiv................... 16.12 Internationell rätt, EU-rätt och komparativ skatterätt .............. 16.13 Effekter av statsbidrag på kommunala skatter och 16.14 Efterlevnad och beskattning av förmögenhet........................... Den skatterättsliga behandlingen av underskott i Mervärdesbeskattning och innebörden av Företagsbeskattning och internationell skatterätt ..................... Materiella regler för incitamentsprogram................................... Den svenska bestämningen av skattesubjektet beträffande moms i jämförelse med och språkets användning Oriktiga uppgifter till ............................................. Sekretess – för- och nackdelar.................................................... Entreprenörskap, miljöskatter, trafikbeskattning, paneldata, allmän jämviktsmodell ................................................ Mervärdesskatt och skatteförfarande.......................................... Beskattning av peer-to-peer services.......................................... har tidigare låtit utföra kartläggningar av pågående forskning inom skatteområdet (Inventering av skatteforskare 2007, 2007/08:RFR1 respektive Inventering av skatteforskare 2009, 2008/09:RFR6). Detta gjordes i syfte att utveckla kontakterna med forskare och forskning inom skatteområdet. Genom att belysa vilka forskare som är aktiva samt vilken forskning som bedrivs inom området ges en överblick för skatteutskottets ledamöter samt övriga intressenter. Rapporten underlättar därmed för kontakter mellan folkvalda och forskare. 2007 tog () tillsammans med och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) initiativ till en satsning på forskning inom skatteområdet. Gensvaret var gott. Fem av ansökningarna beviljades 2008 anslag , varvid RJ bidrog med , FAS med och med . En ny utlysning gjordes 2010 och 2011 och då beviljades sju projekt medel. I den andra omgången bidrog med , FAS med och RJ med . Sedan den tidigare inventeringen utfördes har således ett stort antal projekt inom skatteområdet tillkommit och gav skatteutskottets kansli i uppdrag åt utvärderings- och forskningssekretariatet att göra en uppdatering av tidigare utförda inventeringar. Syftet med kartläggningen är att ge en bild av pågående eller avslutad forskning inom skatteområdet vid svenska universitet, högskolor och forskningsinstitut. Underlaget ger korta beskrivningar av de olika forskningsprojekten samt kontaktuppgifter till ansvariga forskare. Två tillvägagångssätt har använts i kartläggningsarbetet. Samtliga personer som ingick i inventeringen 2008/09 har kontaktats och givits möjlighet att uppdatera beskrivningen av sin forskning. Därutöver har samtliga universitet och högskolor samt andra relevanta organisationer kontaktats med hjälp av Expertsvar vid . Dessa har ombetts återkomma med besked om namn på verksamma forskare i nya forskningsprojekt inom skatteområdet, och dessa forskare har därefter kontaktats. Utgångspunkten i arbetet har varit att beskriva all aktuell skatteforskning i , men det kan finnas enstaka projekt som inte har fångats upp i kartläggningen. INLEDNING 2013/14:RFR7 Kartläggningen visar att det finns ett knappt nittiotal forskare i som bedriver forskning inom skatteområdet. De 87 forskare som finns med i rapporten är fördelade på 15 lärosäten och 2 institut. Forskningen bedrivs i huvudsak inom ämnesområdena juridik och nationalekonomi, men även inom statsvetenskap, historia, sociologi och inom det naturvetenskapliga området (klimat och miljöteknik). Ungefär 25 forskare har tillkommit sedan föregående inventering, och ungefär lika många har fallit ifrån. I den senare gruppen handlar det bl.a. om att forskare har avslutat sin avhandling, bytt inriktning eller fått andra uppdrag. Av de nytillkomna är flera doktorander. Resultatet är likvärdigt med inventering vad gäller antalet aktiva forskare och pågående projekt, men en del lärosäten som återfanns där är inte med i årets rapport. Ett lärosäte som tillkommit är , där flera projekt om skatter som klimatpolitiska styrmedel pågår. Även utvärdering (IFAU) har tillkommit. Där bedrivs det forskning bl.a. om hur skatter och andra styrmedel påverkar arbetsmarknaden. Några lärosäten dominerar när det gäller antalet forskare och projekt, i synnerhet universiteten i och , men , och är också framträdande sett till antalet projekt. Även vid bedrivs många skatterelaterade projekt. Kartläggningen redovisas per lärosäte och i bokstavsordning. De enskilda projekten har ordnats efter begynnelsebokstaven i forskarens efternamn. Projekten redovisas med en rubrik följd av en kort beskrivning av forskningen. Därefter återfinns sökord som kännetecknar forskningen och kontaktuppgifter till forskaren. Samtliga forskningsprojekt återfinns också i innehållsförteckningen under respektive lärosäte. Forskning om skogsbeskattning, särskilt räntefördelningens påverkan på avverkningar, skogsskötsel och virkesförråd. Forskningen har visat att räntefördelningen kan ge stora effekter på skogsbruket. De senaste beräkningarna gjordes . planeras en ny revidering att göras, med hänsyn till de förändringar som har genomförts i skattesystemet. Analysen omfattar också hur beskattningen av skogen kan påverka önskemålet att ha skogen som en s.k. kolsänka. Sökord: Skogsbeskattning, räntefördelning och skogsbruk. , sektionen för management , 0457-38 56 25 679e Hemadress: , 372 75 2.1 Klimatpolitiska styrmedel för matkonsumtion och matproduktion och ekonomiska styrmedel för transportbränslen, särskilt beskattningen av bensin och andra petroleumprodukter i olika länder I ett projekt undersöks hur matkonsumtionens klimatkostnader skulle kunna avspeglas i priset. I ett annat projekt bedrivs teoretiska och empiriska studier av utformningen av styrmedel, inklusive skatter, för att hantera en rad olika problem beträffande naturresurser och miljö i olika ekonomiska system. Även växthuseffekten och hur ekonomisk tillväxt kan göras hållbar, bl.a. genom ökad beskattning av miljöförstöring och naturresursförbrukning, studeras. Sökord: Miljöskatter, styrmedel, mat och klimat, prissättning, politisk ekonomi. Fysisk resursteori, och miljö , 2.2 Ekonomiska styrmedel för styrning av växthusgasutsläpp Forskning som rör styrning av växthusgasutsläpp, särskilt relationen mellan styrmedel för utsläpp av olika växthusgaser (t.ex. koldioxid och metan) och andra klimatpåverkande ämnen (t.ex. sot). Forskaren använder tvärvetenskapliga ansatser för att analysera vilken betydelse beskattning av dessa utsläpp har på klimatet och för möjligheten att klara klimatpolitiska målsättningar. Sökord: Klimat, metan, koldioxid, sot, styrmedel. , och miljö , 031- 772 3125 2.3 Ekonomiska styrmedel för klimatpolitik Forskning med fokus på styrmedel för klimatpolitik och förnybar energi. Sökord: Klimat, styrmedel, förnybar energi. , och miljö , 070- 771 04 03 2.4 Ekonomiska styrmedel för minskad klimatpåverkan från global markanvändning Forskningen gäller ekonomiska styrmedel för minskad avskogning i tropikerna, inklusive REDD (reduced emissions from deforestation and degradation) och betalning för ekosystemtjänster (PES, payments for ecosystem services). Effekterna av klimatskatter på efterfrågan på bioenergi globalt analyseras, liksom de effekter detta har på markanvändning, matpriser, avskogning (ILUC, indirect land use change) och koldioxidutsläpp. Analyser av jordbruksvarors klimatavtryck (carbon footprints) och klimateffekterna av svensk import av jordbruksvaror genomförs också. Sökord: Styrmedel, markanvändning, klimat, bioenergi, biobränslen, avskogning. , och miljö , 2.5 Styrmedel för teknikutveckling och energiomställning Forskningen handlar om hur mer teknikspecifika och mer generella styrmedel (bl.a. skatter) kan samverka för att driva fram ny miljövänlig teknik och tränga undan teknik med stor miljöpåverkan. Området omfattar utveckling av teoretiska (främst kvalitativa, men även kvantitativa) modeller inom innovationssystemområdet och empiriska studier av industriell omvandling, framför allt centrerade kring olika former av energiteknik. I ett angränsande område görs bedömningar av olika teknikers potential i termer av miljöpåverkan och resursanspråk. Olika teknikers långsiktiga potential kan sedan kontrasteras mot det kortsiktiga selektionstrycket i ekonomin, vilket starkt påverkas av skatter och andra styrmedel. Sökord: Miljöskatter, innovationssystem, teknikutveckling, klimat, energi. Miljösystemanalys, och miljö , Miljösystemanalys, och miljö , 3.1 Skatternas effekter på arbetsutbudet Forskning om betydelsen av ekonomiska incitament för individernas val av arbetstid, inklusive pensionsbeslutet, pensionssystemets ersättningsgrad, mikrosimuleringsmodeller för utvärdering av förändringar i skatte- och bidragssystemen, modeller för att analysera effekterna av skatter och bidrag för dem som inte ingår i arbetskraften, optimala skatter samt ekonometriska metoder för mikrodata. Sökord: Inkomstskatter, bidragssystem, arbetsutbud, pensioner, mikrosimulering. Kontaktuppgifter: , professor , nationalekonomiska institutionen , Forskningen om skatter bedrivs främst utifrån två utgångspunkter: Den första berör miljöstyrmedel, varav miljöskatter är en viktig del. Den främsta frågeställningen rör då vilken acceptans allmänheten har för olika miljöskatter, hur man kan påverka opinionen kring dem och hur man kan förändra själva skatten för att uppnå ökad acceptans. Den andra undersöker inställningar till miljöskatter i förhållande till andra skatter och förklaringar till varför vissa skatter är mer populära än andra. Här har frågor som t.ex. hur olika skatter inbjuder till fusk och hur generella skatter är berörts. Sökord: Miljöpolitik, miljöskatter, acceptans, legitimitet, förtroende. , docent (och professor vid tekniska högskola) , statsvetenskapliga institutionen , 3.3 Skatterätt med inriktning på internationell skatterätt Forskning inom skatterätt med inriktning på internationell skatterätt, särskilt vad gäller företag. gäller den begreppet beneficial owner i svensk skatterätt, fenomenet base erosion and profit shifting (BEPS), samt anglosaxiska truster i svensk skatterätt. Skattefrågor i samband med företagsöverlåtelser studeras också. Sökord: Beneficial owner, kupongskatt, ränteavdragsbegränsningar, truster, företagsöverlåtelser, dubbelbeskattningsavtal, skatteavtal, base erosion and profit shifting, BEPS , juridiska institutionen , 3.4 Skatter och handel med utsläppsrätter Forskningen behandlar ekonomiska styrmedel (skatter och handel med utsläppsrätter) som syftar till att minska koldioxidutsläpp och klimatförändringar. Sökord: Miljöskatter, attityder, handel med utsläppsrätter, industri. Kontaktuppgifter: , docent , nationalekonomiska institutionen , forskare/%C3%A5sa_ 3.5 Skattefusk och legitimitet Forskningen handlar om vad som skapar legitimitet för enskilda skatter och skattesystemet i stort samt om skattefusk och särskilt de sociala och psykologiska faktorer som spelar roll för skattemoralen. Forskningen är såväl teoretisk som empirisk. Sökord: Legitimitet, skattefusk, skattemoral, sociala normer. Kontaktuppgifter: , docent , med statistik , forskare/_nordblom 3.6 Konstitutionell skatterätt, inkomst- och företagsbeskattning, skatteverkets regelgivning m.m. Forskningen har tidigare bedrivits inom områdena konstitutionell skatterätt, dvs. konstitutionella ramar för skattelagstiftning och rättstillämpning på skatteområdet, bl.a. likabehandlingsfrågor, skatteverkets regelgivning, inkomstbegreppet och principer för avdragsrätt, bl.a. sponsring och andra marknadsföringskostnader samt beskattning av sjöfart. bedrivs ett projekt om undantaget från mervärdesskatt för vård- och omsorgsföretag. Sökord: Konstitutionell skatterätt, inkomst- och företagsbeskattning, skatteverkets regelgivning, mervärdesskatt, beskattning av sjöfart. , professor i skatterätt vid , juridiska institutionen , 3.7 Skatter och finanser från tidig modern tid till modern tid Skattesystemens utveckling sedan forntiden samt hur teorierna om beskattning har utvecklats sedan medeltiden (främst i ) är föremål för forskningen. handlar det om studier av det svenska grundskattesystemet och indelningsverket. var ju ett speciellt sätt att avlöna kronans befattningshavare; kronans privilegierade civila och militära tjänstemän fick därigenom en mer eller mindre indexreglerad (inflationsskyddad) lön. regionala konstruktion och utfall undersöks. Sökord: Beskattning, grundskattesystem och indelningsverk. , fil.dr, studierektor vid , och samhälle , history/staff?languageId=100001&userId=2502 omfattar en analys av mervärdesskattesystemets funktionalitet, där medieområdet används som exempel. Sökord: Mervärdesskatt, , dubbelbeskattning, ickebeskattning, gränsöverskridande beskattning, skatteavtalsrätt, beskattning av medier, elektronisk handel, EU-rätt. Kontaktuppgifter: , jur.dr 3.9 Ekonomiska styrmedel för transportbränslen Forskningen rör ekonomiska styrmedel för transportbränslen, särskilt beskattning av bensin och andra petroleumprodukter i olika länder. Utformningen av styrmedel, inklusive skatter, som är tänkta att hantera en rad olika problem beträffande naturresurser och miljö i olika ekonomiska system, studeras både empiriskt och teoretiskt. Även växthuseffekten och hur ekonomisk tillväxt kan göras hållbar, bl.a. genom ökad beskattning av miljöförstöring och naturresursförbrukning, studeras. Sökord: Miljöskatter, styrmedel, prissättning, s.k. political economy. Kontaktuppgifter: , professor , nationalekonomiska institutionen , 4.1 Företagsbeskattning, koncernbeskattning m.m. Allmännyttiga stiftelser är ett område som beforskas. Här beskrivs hur nuvarande regler om beskattning av skatteprivilegierade stiftelser fungerar och hur de bör ändras för att ytterligare stimulera donationer till allmännyttig verk- Projektet har således både en rättsdogmatisk och en rättspolitisk ansats. I första hand gäller det reglerna för beskattning av stiftelser, med avseende på inkomst och förmögenhet, medan övriga skatter och avgifter undersöks mer sparsamt. och kapitalanvändning i stiftelser studeras också, ur skatte- och civilrättslig synvinkel. Risken för att en stiftelses kapitalförvaltning blir behandlad i skatterättsligt hänseende som värdepappersrörelse undersöks, liksom skatteeffekter vid skatterättsliga karaktärsbyten och beskattning av penninginsamlingar samt verksamhetskravet. Även den skatterättsliga behandlingen av ovillkorade och villkorade aktieägartillskott studeras. Bland annat undersöks hur avkastning på och återbetalning av aktieägartillskott behandlas. Vidare undersöks vilka skatteeffekter som uppkommer när en rätt till återbetalning av aktieägartillskott avyttras och när det aktiebolag som fått tillskottet har gått i konkurs. Slutligen är internprissättning, uppdatering av rättsutvecklingen på internprissättningsområdet och dolda värdeöverföringar föremål för studier. Sökord: Företagsbeskattning, koncernbeskattning, internprissättning (s.k. transfer pricing), aktieägartillskott, stiftelsebeskattning. i , , språk och ekonomisk statistik 5.1 Skatters inverkan på effektiviteten i ekonomin De vanliga måtten på en skatts inverkan på effektiviteten i ekonomin, skattens överskottsbörda (s.k. excess burden) eller dödviktskostnad (s.k. deadweight loss), har varit vägledande vid såväl utformning som utvärdering av stora skattereformer i och många andra länder . Ett viktigt resultat från detta forskningsprojekt är att dessa mått implicit bygger på jämförelser med irrelevanta alternativ och att de därför är irrelevanta vid beslut om att införa, höja eller sänka skatter. Ett annat resultat är att dessa mått, givet de förutsättningar som vanligen råder, därför innebär systematiska överskattningar av den välfärdsförlust som skatten orsakar utöver den förlust som skattebetalaren drabbas av genom betalningen av själva skattebeloppet. Källan till denna överskattning är att de vanliga måtten endast beaktar substitutionseffekten och inte alls inkomsteffekten. För inkomstskatter är, enligt många empiriska studier, dessa två effekter motverkande och ungefär lika stora. Effektivitetsförluster av inkomstskatter kan därför framstå som stora i de vanliga mätningarna, eftersom substitutionseffekten inverkar negativt på välfärden, trots att denna negativa effekt motverkas av att inkomsteffekten har en ungefär lika stor positiv effekt på välfärden. I projektet inverkan på effektiviteten i ekonomin medverkar också , professor vid Kungl. Sökord: skatter, skattereformer, överskottsbörda, dödviktskostnad, effektivitetsförluster av skatter. Tekniska högskolan, bygg- och fastighetsekonomi , skolan/organisation/inst/2.12511/avd/byfa/medarbetarepabyfa/hans-lind- 1.20442 Ett aktuellt projekt handlar om gränsdragning mellan oriktig uppgift å ena sidan och oriktig värdering, obevisad uppgift och oriktigt yrkande å den andra. Förfarandemissbruk i ett EU-rättsligt perspektiv och med särskild inriktning mot mervärdesskatt, studeras också. genomslag i när det gäller t.ex. proportionalitet och dubbla förfaranden (skattetillägg och åtal), är föremål för studier i ett tredje projekt, som drivs tillsammans med gästprofessor . finns också avsikter att publicera en lagkommentar till skatteförfarandelagen (2011:1244). Sökord: Förfarandemissbruk, mervärdesskatt, oriktig uppgift. , advokat och adj. professor , akademin för utbildning och ekonomi , 7 utvärdering, IFAU 7.1 Jobbskatteavdrag, arbetslöshetsersättning och löner I projektet har det undersökts vilka effekter jobbskatteavdrag och arbetslöshetsersättning har på lönerna. Förhållandet mellan inkomst efter skatt vid arbetslöshet och inkomst efter skatt vid sysselsättning har studerats. Studiens resultat visar att jobbskatteavdrag och minskad arbetslöshetsersättning tycks bidra till återhållsamhet i lönebildningen.