rfr · H10WRFR15 · 2014-01-01 00:00:00 — Men det finns många företagare som säger: Vi ska titta på lång sikt, och då behöver vi detta. Vi måste se till de brister som finns i nuvarande modell. Därför har vi nu en åtgärdsplan med tre stora huvudblock. Det första blocket är i princip nytt. Jag har försökt förklara att det handlar om att få regler för att slippa dubbelbeskattning och slippa friktion mellan olika skattesystem. Vi måste se till de kryphål som finns. Det finns ett antal sådana. Det första kryphålet handlar om att man tar fram hybridinstrument där man har system som är oförenliga. Har man dubbelbeskattning kan man använda de kryphålen. Vi har dessa hybridinstrument. Ett exempel på ett hybridinstrument är ett skattemässigt instrument där man har en obligation som omvandlas till en aktie. Det ser vi med ett antal företag där man har dotterbolag. Man kanske ser att man gör vinster, säg i , och använder sig av en obligation som görs till aktie. I ser man det som en bonus. Det är någonting som är avdragsgillt. På så sätt kan man öka vinsten. Detta är någonting som skattejurister arbetar med för att sedan göra det till en aktie i . På så sätt kan man undvika dubbelbeskattning. Det kan man arbeta med i stor skala runt om i världen tack vare de hybridinstrument som finns. Detta har vi hört från regeringar. De säger att arbitrage är ett problem och att hybridinstrumenten är ett problem som vi måste ta itu med. SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING 2013/14:RFR15 också annat, utan att ta ofullständigheterna i hybrider. Det handlar om olika lagstiftning och hur man beskattar vinst. Det har vi inte tittat på. Vi har också CFC. Vi ser att nationella lagstiftningar kan ge effekter i andra länder. Här har vi ett block som är nytt. Det är obruten mark som vi nu träder in på. Ett andra block handlar om nuvarande regler och brister där man missbrukar de system som finns. Man kanaliserar investeringar från ett land till ett annat. Det gäller till exempel , där man har av investeringarna i . Man ser också hur man använder sig av olika avtal och letar efter bästa möjliga avtal. Vi har en global miljö. Då kan man använda sig av bilaterala skatteavtal för att kanalisera pengar. Det finns också internprissättningsregler. Dem tittar vi också på. Det är internprissättningsregler som baseras på ett koncernföretag. Man har en koncern med kontor i . Det som görs där finansieras med immateriella tillgångar. Vi ser här att oerhört stora vinster som skapas i går till . Det är som på så sätt kanaliseras till . Vi ser att det finns problem med internprissättningsreglerna. Här handlar det om att vi hittar en samsyn. Här har vi ett andra block. Vi måste titta på de bestämmelser som finns. Det tredje blocket handlar om öppenhet och insyn. Det behöver vi för att få en bra relation mellan skatteförvaltningar och skattebetalare. Det vi har i åtgärdsplanen är en avrapportering från de olika länderna som också kan offentliggöras. Skatteförvaltningarna kan se var vinsterna görs och var man har aktiviteterna. Det finns bestämmelser om offentliggörande från företagens sida. Företag som använder sig av olika förevaranden ska meddela skatteförvaltningarna vad de gör så att skatteförvaltningarna har en full insyn från början så att de inte sedan behöver hamna i domstol. Det handlar också om informationsutbyte. Det är två övergripande saker som jag borde ha nämnt här. Det handlar om att öka kopplingen mellan skattebetalarna och skatteförvaltningen och att förbättra förfarandet för att undvika dubbelbeskattning. Vi har haft bra regler för att få bort dubbelbeskattningen och också dubbel icke-beskattning. Det finns vissa fall där det återstår dubbelbeskattning för att regeringarna inte har varit bra på sådana förfaranden som är ömsesidiga när det handlar om ömsesidiga avtal där länderna måste anpassa sig. Vi skulle vilja sträva mot arbitrage och ett sätt att lösa dessa tvister på något sätt. Det är två övergripande frågor. Det andra gäller den digitala ekonomin. Är det specifikt eller inte? Vi har också hört väldigt intressanta saker från som har förklarat att även om man tillverkar lastbilar så ingår man på sätt och vis i den digitala ekonomin. Det är fascinerande att studera detta och bedöma om det finns något specifikt här eller inte. Den digitala ekonomin är en källa till oro i ett antal länder. 2013/14:RFR15 SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING Det måste vi ta itu med. Vi ska lägga fram en rapport för att analysera den här sektorn. Sist men inte minst är det de 15 åtgärderna. Det handlar om en multilateral konvention för att implementera BEPS-handlingsplanen. Jag vill avslutningsvis säga att handlingsplanen har utvecklats inte med brådska men i varje fall snabbt. Jo, därför att vi har en politisk miljö som kräver lösningar. Om vi inte tar itu med detta snabbt kommer regeringarna att agera unilateralt. Det är inte bra för det internationella samfundet, inte bra för företagen och inte bra för handeln. Risken vi löper här är protektionism. Vi vill inte ha någon skatteprotektionism. Vi måste agera snabbt. Detta skiljer sig från vad vi är vana vid. Vanligtvis tar vi fem sex eller kanske på oss med ett projekt. Det är kanske inte så spännande. Men att utveckla samsyn tar tid. Människor måste också kunna sova gott vid slutet av . Jag skämtar lite här. Men det tar tid att övertyga människor om att alla ska ha en framtid i vår värld som ständigt utvecklas. I G20 är det uppifrån och ned. Det är ledare som säger: Vi behöver detta, och detta måste göras. Handlingsplanen ger ett slags riktning framåt för alla dessa 15 åtgärder. Vi vet vad vi bör göra. Teknokraterna i alla länder har fått instruktioner av ministrar och G20:s ledare. De har fått höra vad man vill ska ske. Det borde underlätta att lösa de olika små svårigheter som finns. Jag är själv teknokrat. Det är inte så att jag kritiserar den kåren. Men de kanske känner att de måste försvara sig i vissa fall. Här har ni riktlinjerna som visar hur vi kan agera snabbt framåt. Därför har vi en tidsfrist på ett bara. Vissa länder kommer att kunna utveckla detta. När det gäller reglerna för internprissättningen för immateriella tillgångar har man olika system för hybridinstrument som måste anpassas. Där har man ett till på sig. går det väldigt snabbt, och ibland är det svårt att hantera. Vi har inrättat en arbetsgrupp som ska utveckla handlingsplanen. Vissa länder blev lite överraskade för att vi agerar så fort, för fort. Man skyller på oss för att vi agerar snabbt. Jag ville förklara varför vi går till väga så. kan vi samla alla länder. Alla är inbegripna i detta, och alla är väldigt aktiva. Alla säger att det är så. Även är oerhört aktivt i alla våra grupper när det gäller skatteavtal och internprissättning. Där har varit mycket aktivt. Vi agerar snabbt. Jag vill tala om den bilaterala konventionen. I slutändan kommer vi fram med en mjuk lagstiftning. Det är vad vi ägnar oss åt i . Det är därför vi har en samsyn. Det är moraliskt bindande och inte juridiskt sett bindande. Det här är vad vi skulle vilja göra i stället för att säga att vi här har de förändringar av skattekonventionen som vi föreslår, och så har man på sig att ändra skatteavtalen. Jag vet inte hur många skatteavtal ni SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING 2013/14:RFR15 Ni har kanske någonstans mellan 70 och 100. Det kan ta att ändra detta. Vi skulle vilja föreslå en multilateral konvention som tar itu med BEPS och kanske för det hela ett steg längre och tar itu med vissa bestämmelser som inte är så kontroversiella som en modell för en skattekonvention. I stället för att ändra 70–100 avtal skulle man skriva under en multilateral konvention. Vi har en sådan konvention när det gäller ömsesidig assistans som har fått stöd av 75 olika länder. Det är väldigt kraftfullt. Det skulle kunna ske snabbare. Vi har skrivit en rapport som kommer att läggas fram för CFA och även för G20 . Vi kan se att arbetar gentemot G20. Men det innebär inte att vi struntar i små länder som inte är medlemmar i . Det handlar bara om att allt vi gör tas upp i skattekommittén. När det godkänns där skickas det till en annan grupp länder som är G20 och ger visst politiskt stöd. Där står vi. Vi arbetar med implementering. Vi har arbetsgrupper och fokusgrupper. Vi har olika delegater som kommer till ofta, och vi har vårt kontor i . Det krävs vissa resurser för sekretariat. Vi har begärt pengar för att utveckla det. Det handlar om . Vi kommer också att ställa krav på medlemsländerna. Det tar mycket tid, men vi anser att det är mödan värt. Det handlar inte bara om att ta itu med BEPS. Det handlar också om att kunna ha kvar förmågan hos att ta fram regler som det råder samsyn kring. Det handlar inte bara om utan om en större grupp länder där man också har G20-länderna. Ordföranden: så mycket för det, . Vi fick både bakgrunden och höra dina åsikter om detta och inte minst dina tankar kring tidsplaneringen som också ger oss en god känsla för dynamiken i processen. Stort tack för det. är chef för för skattefrågor som just har presenterat mot BEPS, Base Erosion and Profit Shifting. Vi går vidare med kommentarer till arbete med handlingsplanen och ger ordet först till som är statssekreterare vid nansdepartementet och som också har medverkat vid utskottets offentliga utfrågningar om arbetet mot skatteflykt och skatteundandragande. Välkommen, , och var så god. : Tack så mycket, herr ordförande. Jag ska helt kort säga någonting om regeringens inställning till BEPS-arbetet och också kommentera något om hur vi arbetar med projektet från svensk sida. Hela projektet är väldigt viktigt. Det är viktigt att motverka skatteflykt och skatteundandraganden. Det här projektet är högt prioriterat från svensk sida. 2013/14:RFR15 SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING Vår ambition är också att delta. Vi gör det redan väldigt aktivt i arbetet i olika arbetsgrupper som pågår. Jag ska kommentera det alldeles strax. Den helt övervägande viktiga ståndpunkten från svensk sida är att vi ska se till att bevaka att små öppna exportberoende länders intressen bevaras i arbetet. Det är då viktigt när man täpper till de kryphål som finns att man inte går längre än att göra precis detta, det vill säga att man går så långt så att man undviker internationell dubbelbeskattning. Den slutliga handlingsplan som antogs får anses vara välbalanserad. Det är en realistisk kompromiss mellan olika intressen och olika länder som har lite olika synsätt i dessa frågor. Man kan titta på det internationella läget när det gäller framför allt bolagsbeskattning. Man kan se en tendens till ökad skattekonkurrens. De nominella skattesatserna är på väg ned. Vi har sänkt i och har sett att i vår omvärld fortsätter andra länder med att sänka. Det blir en konkurrens om skattebaser internationellt sett. finns en etablerad standard för hur skattebaserna ska fördelas mellan källstaten där vinsterna genereras men också hemstaten där bolagen finns. Det är mycket viktigt från svensk horisont att de 15 åtgärderna för att motverka BEPS som framhålls i handlingsplanen inte är inriktade på att ändra de rådande principerna för fördelning av beskattningsrätten när det gäller gränsöverskridande inkomster. Problemet är att man har fallen där det finns inkomster som inte beskattas någonstans. I det fallet är avsikten med BEPS att återställa beskattningsrätten. Det tycker vi är helt rätt inriktning. Jag ska säga något om det svenska deltagandet i BEPS-arbetet. Den bild som kommer här och nästa bild är en lista på de olika arbetsgrupper som har satt upp. Jag ska inte kommentera dem något särskilt. Jag vill bara illustrera hur pass omfattande det är. Det finns ordinarie arbetsgrupper, och vi deltar i dem. Det finns också en särskild arbetsgrupp som handlar om digital ekonomi, och vi deltar också i den. De olika arbetsgrupperna har satt upp olika fokusgrupper. Det finns inte mindre än tolv fokusgrupper, och vi deltar i nio av dem. Det innebär att vi under loppet av hösten har allokerat ganska stora personella resurser för att prioritera det arbetet. Det är nu inte mindre än 15 personer på departementet som på olika sätt arbetar med de frågorna, och till det kommer det som gör. Det arbetet är i någon mån extraordinärt i , som Pa- scal Saint-Amans indikerade. Det kräver naturligtvis extra resurser. har också bett de olika deltagarna, både OECD-medlemmar och ickemedlemmar, att vara med och finansiera detta. Det kommer vi att vara, och regeringen fattar beslut om det nu . Avslutningsvis ska jag säga något om regeringens syn på vägen framåt. Vi ser hoppfullt på detta. Projektet bör leda framåt så att möjligheterna att utöva SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING 2013/14:RFR15 aggressiv gränsöverskridande skatteplanering minskar och också till att få bort dubbel icke-beskattning och att det motverkas utan att man öppnar nya möjligheter. Förhoppningsvis kan det också motverka den skadliga skattekonkurrensen på global basis. Något som är viktigt i arbetet är att det blir lättolkade och lättimplementerbara regler, att de är förutsägbara och att den administrativa bördan minskar på både företag och skatteförvaltningar. Jag vill återigen upprepa det som var det absolut viktigaste här. Det är att lösningarna inte går längre än att de motverkar dubbel icke-beskattning och att de inte ändrar balansen mellan käll- och hemstat. Det sammanfattar regeringens och position i detta arbete. Ordföranden: så mycket för det, statssekreterare vid . Tack också för beskedet om att regeringen bidrar med finansiering och att beslut fattas . Det är förstås också intressant för oss. Från går vi vidare till som är rättschef vid . har förstås en nyckelroll i arbetet mot skatteflykt och skatteundandragande och kräver just klara och lättolkade regler som ger verktyg för att driva arbetet på detta fält. Var så god för presentation, och välkommen! , : Tack för det. Vi har skrivit: Varför är BEPS viktigt? Jag inser att det inte är BEPS utan BEPS-arbetet som är viktigt. Det blev lite snabbt skrivet. BEPS i sig är det vi försöker undvika. Vi inom har också tagit detta på stort allvar. Vi är 21 personer som jobbar med detta nu inom . Detta är en av de viktiga frågor som vi verkligen vill satsa på framöver. Varför är nu BEPS-arbetet viktigt? Det vi ser ur ett rent skatteverksperspektiv är att globaliseringen i sig ställer allt större krav på beskattningsverksamheten. De företag vi ska beskatta finns bara i utan också i andra länder. Det kräver ett mycket intensivt samarbete mellan myndigheterna i olika länder. Företagen har möjlighet att utnyttja de olika ländernas interna rätt för att helt undvika beskattning eller i vart fall minska beskattning radikalt. Det är oerhört viktigt att vi på myndighetshåll då har en intensiv samverkan och ett samarbete. Från perspektiv är det skadliga kanske inte bara att det blir ett skattebortfall i sig. Det är också den påverkan det har på andra skattebetalare inom länderna. Om de multinationella företagen kan komma undan beskattning finns det som vi ser det en stor risk för att det slår tillbaka på de mindre företagen inom länderna som då inte heller har någon större lust att betala sina skatter och göra rätt för sig inom ett land. 2013/14:RFR15 SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING Det är en viktig aspekt att ta i beaktande. Det har som syfte är att vårda viljan att göra rätt. Vi måste säkra förtroendet för skattesystemet. Det finns en väldigt liten acceptans bland medborgarna för sådana artificiella skatteupplägg. Det är viktigt att vi på detta sätt samverkar mellan länderna för att komma åt det. Tydlighet, öppenhet och samverkan är vad vi ser att BEPS-arbetet mycket går ut på. Det är nyckeln till en effektiv skatteförvaltning. Det är svårt att greppa BEPS-arbetet . Det är ingen som klarar av det eller att tala om vad det skulle ge för fördelar för skatteförvaltningen. Varje liten del i en action plan skulle kunna vara ett seminarium i sig. Vi vill i varje fall från förvaltningens sida lyfta fram några delar som viktiga. Det första är möjligheten att åtgärda skatteupplägg. Det blir lättare att åtgärda skatteuppläggen. De har tidigare gett en möjlighet till dubbel icke-beskattning. Företagen utnyttjar ländernas interna regler, och att en transaktion beskattas på olika sätt i olika länder. Det leder fram till den dubbla icke-beskattningen. Ett exempel på det som nämner är hybriderna. Ett exempel på en hybrid skulle kunna vara att man kan ha rätt att dra av en ränta i ett land. I det andra landet ses det i stället som en skattefri utdelning. På det sättet blir det inte beskattning i något av länderna. Vi hoppas på att det kan leda till en samsyn i arbetet och att vi kommer fram där. Den andra delen är det ökade informationsutbytet. Det är en viktig sak i sig. Bara det att man ökar informationsutbytet har, som vi ser det, en preventiv effekt. Det ger oss också en stor möjlighet att åtgärda skatteundandraganden genom den ökade informationen. En tredje sak som vi tycker är väldigt viktig som vi vill framhålla från verkets sida och som vi hoppas mycket på är tvingande rapporteringsskyldighet, så kallade disclosure rules. Dem kan man använda när företagen ska redogöra för tveksamma skatteupplägg redan på ett tidigt stadium. Då har vi möjlighet på ett helt annat sätt att ligga före och komma med ställningstaganden och i så kallade uppläggspubliceringar kunna tala om att vi inte kommer att acceptera detta. Det här upplägget kommer vi att reagera mot om andra företag använder sig av det. Det ger en stor och bra möjlighet för informationsinsatser från vår sida. Det leder också till att vi på ett tidigt stadium kanske kan informera om det och tala om för dem att det krävs lagändringar. Om man hade sådana regler skulle det i sig ge en preventiv effekt. Vi tror och hoppas mycket på det. En fjärde sak som vi vill lyfta fram är tydligare och enklare regler. Vi är väl medvetna om hur komplicerat det kan bli att få länderna att enas i de delarna. Vi tror ändå att det är en nyckel till framgång. Enklare regler är trots allt till fördel för alla. Skattesystemet blir enklare att tillämpa både för förvaltningen och för skattebetalarna. Det leder till en effektiv beskattning och färre processer. Det hoppas vi också på. SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING 2013/14:RFR15 Vi har inte lagt ned så mycket möda på att ta reda på hur mycket arbete vi lägger ned på BEPS-arbetet, för vi lägger ned mycket tid. Däremot ser vi att det kommer att kräva insatser av oss om BEPS-arbetet leder till olika åtgärder. Vi kommer som vi ser det att öka antalet internprissättningsutredningar. Det är komplicerade utredningar som kommer att kräva mycket resurser och krafter från . Det kommer att öka antalet dubbelbeskattningsärenden och prissättningsbeskeden. Det är komplicerade frågor som kräver stora insatser av oss. Informationsutbytet enligt land-till-land-principen kommer också att kräva stora insatser från sida. Det är en stor mängd information som ska hanteras. Vi ska inte ta in information om vi inte också använder oss av den. Alltihop kommer att kräva att vi satsar på kompetensutveckling och att vi blir väldigt tydliga i vår styrning av och vårt stöd till vår förvaltning. Jag vill avslutningsvis säga några ord om att vi redan har börjat arbeta lite grann. Vi jobbar inte bara inom BEPS. Vi försöker också att ligga före. satsar mycket på de internationella frågorna. Vi sätter in särskilt mycket personal just nu som ska jobba extra med särskilda kontrollinsatser inom internprissättningsområdet. Vi fortsätter vårt mycket framgångsrika arbete inom med att tillämpa informationsutbytesavtalen. När det gäller det nordiska samarbetet har vi för avsikt att jobba inom BEPS på samma sätt och enligt samma mönster som vi jobbar inom . Det är ett framgångskoncept som vi vill fortsätta att arbeta med. Vi kommer att jobba mycket med vårt CSR-arbete och försöka få en skattepolicy att bli en angelägen fråga för företagen. Självklart kommer vi också att fortsätta att jobba mycket aktivt inom BEPS-arbetet. Ordföranden: så mycket för det , som är rättschef på . Med det går vi vidare till som är skattejurist på . Volvokoncernen har en produktion i nästan 20 länder och en försäljning på 190 marknader. är mycket välkommen till och skatteutskottets hearing. Var så god. , AB : Tack för att vi fick möjlighet att presentera våra åsikter om detta mycket viktiga arbete! Vi välkomnar ambitionen att förhindra aggressiv skatteplanering och skatteundandragande genom . Rätt utformat och med ambitionen att på ett koordinerat sätt komma till rätta med de problem som många länder upplever har detta arbete potentialen att skapa mer likvärdiga konkurrensvillkor för företag av olika storlek och i olika länder. Även om bolagsskatten i de flesta länder utgör en förhållandevis liten del av den totala skattebasen, och även om skatteintäkterna som andel av BNP har ökat de senaste 50 2013/14:RFR15 SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING åren trots en kraftigt reducerad bolagsskattenivå, är det naturligtvis självklart att också bolagssektorn måste bidra med den andel som politiker och lagstiftare har avsett. Vår uppfattning är, likt till exempel vad sade här tidigare, att arbetet med att förhindra BEPS måste ske med riktade åtgärder baserade på tydliga och välkoordinerade regler. Detta är enligt vår mening avgörande för att säkerställa tillräcklig förutsägbarhet och minimera risken för dubbelbeskattning. De specifika åtgärder som föreslås om att förhindra hybrider och skärpa CFC-reglerna är därför enligt vår mening rätt väg att gå. På motsvarande sätt tror vi att förbättrade regler för att minska möjligheterna att utnyttja dubbelbeskattningsavtal på ett otillbörligt sätt är rätt sätt att förhindra BEPS. Det är dock mycket viktigt att även denna typ av riktade åtgärder utformas på så sätt att de träffar just de beteenden man anser oacceptabla och inte drabbar verklig affärsverksamhet. Vi välkomnar också att projektet uppmärksammar att flera av de strukturer man anser oacceptabla har sin grund i lagstiftning som länder medvetet instiftat för att attrahera kapital och investeringar eller för att på annat sätt möjliggöra skatteplanering till det enskilda landets fördel. Skatteregler driver beteenden. Vi kan nämna hög skatt på cigaretter och alkohol och och som några tydliga exempel. Detta gäller naturligtvis även på bolagsskatteområdet. NID-avdragen i , check-the-box-reglerna i och patent-box- lättnaderna i är bara några exempel på regler som alla är utformade för att attrahera kapital eller på annat sätt påverka beteenden. Man kan förvänta sig att bolag följer lagar och regler, men det är inte upp till bolagen att göra subjektiva överväganden om vad som är rättvis skattekonkurrens mellan stater. Detta bestämmer staterna själva, och bolagen ska följa det. Det är därför mycket viktigt med bättre koordination av vad det internationella samfundet anser vara acceptabel respektive oacceptabel skattekonkurrens. Vi välkomnar arbetet i denna del. Med detta sagt är vi bekymrade över flera delar av det arbete som sker. Det första gäller formerna för projektet. Som sagts är tidsramarna för detta enorma arbete minst sagt ambitiösa. Stora delar av projektet ska vara klara före nästa årsskifte, och allt ska vara färdigt före utgången av 2015. Om man dessutom betänker att så gott som alla de mycket komplexa frågor som ska åtgärdas har diskuterats är risken enligt vår mening uppenbar för att det som drivs igenom i hög fart blir otydliga kompromisslösningar som leder till svåra tolkningsöverväganden och bristande förutsägbarhet.