rfr · H10WRFR14 · 2014-04-10 00:00:00 — För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen 978-91-86673-55-0 Riksdagstryckeriet, , 2014 beslutade att genomföra en uppföljning och utvärdering av frågor om tillgängligheten till kultur för personer med funktionsnedsättning. Uppföljningen har inriktats på möjligheten att ta del av kultur och att utöva kultur samt frågor kring kulturarvet. Stor vikt har lagts vid medborgar- och brukarperspektivet. Utgångspunkt för uppföljningen har varit beslut om målen för kulturpolitiken och målen för funktionshinderspolitiken. Projektet har genomförts av kulturutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp med stöd från utvärderings- och forskningssekretariatet vid . Underlaget till uppföljningen har utarbetats av vid utvärderings- och forskningssekretariatet i samarbete med kulturutskottets kansli. I arbetet har även , och , samtliga från utvärderings- och forskningssekretariatet, medverkat. Härmed överlämnar uppföljnings- och utvärderingsgruppen sin rapport till kulturutskottet. Per Lodenius (C, ordförande) Uppföljningens inriktning, syfte och avgränsningar Samhällets utgifter för kultur 2.5.1 Konventionen om rättigheter för personer med 2.5.2 och direktiv samt 2.7.1 Mål för kulturpolitiken 2.7.2 Mål för funktionshinderspolitiken Regeringens strategi för funktionshinderspolitiken 2011–2016 2.8.2 Strategin på kulturområdet 2.9.2 Statliga myndigheter, stiftelser m.m 2.9.3 Kommuner och landsting 3 Statliga ...........................................................................................insatser Statens utgifter för kultur 3.3.1 Uppföljning av delmålen 3.4.1 Uppföljning av delmål Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) Myndigheters samarbete med funktionshindersorganisationer 4 Regionala och kommunala insatser och resultat.......................................... Utgifter för kultur............................................................................... Åtgärder och resultat för ökad tillgänglighet...................................... 5 Möjligheten att ta del av och utöva kultur................................................... Tillgänglighet till kultur – Rivkraft .................................................... Kultur och hälsa ................................................................................. Medborgar- och brukarperspektiv ...................................................... 5.4.1 Möjligheten att ta del av kultur ................................................. 5.4.2 Möjligheten att utöva kultur ...................................................... 5.4.3 Utvecklingen av tillgänglighet i ett längre perspektiv ............... 5.4.4 Synpunkter på samarbete och samverkan med 6 Kulturarvet, historien och personer med funktionsnedsättning................... 6.1.1 Delprojekt 1............................................................................... 6.1.2 Delprojekt 2............................................................................... 6.1.3 Delprojekt 3............................................................................... 6.1.4 Delprojekt 4............................................................................... 6.1.5 Projektets erfarenheter............................................................... 6.1.6 Fortsatt arbete............................................................................ Medborgar- och brukarperspektiv på kulturarvsfrågorna................... 7 Uppföljning och utvärdering ....................................................................... 8 Regeringens resultatredovisning till ........................................... Regeringens analys och bedömning ................................................... 9 Uppföljningens iakttagelser och bedömningar............................................ Statliga insatser och resultat ............................................................... Möjligheten att ta del av och utöva kultur.......................................... Bilaga – exempel på projekt och initiativ..................................................... Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar i korthet: –har omfattande insatser genomförts för att öka tillgängligheten inom kulturområdet. Trots detta finns det mycket kvar att göra för att uppnå det kulturpolitiska målet om att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. –Det är viktigt att kraftfulla åtgärder sätts in för att undanröja hindren och göra kulturen tillgänglig för alla, både i fråga om deltagande och utövande. –Mer fokus behöver läggas på att personer med funktionsnedsättning ska betraktas som aktörer och inte bara som mottagare av kultur. –Det finns stora brister i den grundläggande tillgängligheten vid flera av de centrala kulturmyndigheterna. –Det omfattande arbete som pågår inom Statens kulturråds sektorsansvar är positivt men det finns mycket kvar att göra. Det är positivt att kopplar kravet på handlingsplaner för ökad tillgänglighet till besluten om statsbidrag och att man tolkar det andra delmålet som att inga kulturaktiviteter bör äga rum i lokaler där enkelt avhjälpta hinder finns kvar. –De förbättringar inom () sektorsansvar som redovisas från länsstyrelserna och länsmuseerna är positiva och det är angeläget att den nya målstrukturen för RAÄ:s delmål följs upp. –Det är viktigt att myndigheter och andra aktörer möjliggör en fortsatt och långsiktig verksamhet för utvecklingsprojekt som har visat sig vara framgångsrika i tillgänglighetsarbetet. –Det är betydelsefullt att funktionshindersorganisationernas synpunkter får gehör och genomslag i myndigheternas verksamhet. –resultat är mycket positivt och det är viktigt att det arbete som har inletts får en fortsättning. –Det är viktigt att regeringen uppmärksammar de problem som har framkommit i denna uppföljning och redovisar hur arbetet med att åtgärda dessa problem fortskrider. Utgångspunkter, inriktning och avgränsningar har i flera sammanhang behandlat frågor kring kulturen och tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Utskottet har betonat att det är viktigt att kulturen är tillgänglig för alla och att kulturarvet speglar hela befolkningens erfarenheter. Kulturpolitiken ska bl.a. medverka till att kulturen återspeglar den stora mångfald som präglar dagens SAMMANFATTNING 2013/14:RFR14 samhälle och främja allas möjlighet till kulturupplevelser, till bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. Mot denna bakgrund och som en del av uppföljningen av kulturpolitiska mål beslutade kulturutskottet att genomföra en uppföljning av frågor om kultur för personer med funktionsnedsättning. Uppföljningen som påbörjades , har inriktats på tre aspekter: –möjligheten att ta del av kultur, –möjligheten att utöva kultur, –att synliggöra kulturarvet. Utgångspunkten för uppföljningen är de kulturpolitiska mål som beslutade om 2009, mål för funktionshinderspolitiken och de ställningstaganden som kulturutskottet har gjort när det gäller kultursektorns tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Stor vikt har lagts vid medborgar- och brukarperspektivet. Syftet med uppföljningen är att ge utskottet ökade kunskaper inför behandlingen av ärenden som är kopplade till funktionshinderspolitiken inom kultursektorn. Medieområdet och frågor om folkbildning, informationsteknik och elektronisk kommunikation har inte ingått i uppföljningen och berörs endast kortfattat i några fall. I rapporten redogörs för de internationella och nationella regelverken på området, bl.a. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen vill inledningsvis framhålla som anger att funktionshinder härrör från samspelet mellan personer med funktionsnedsättning och hinder som är betingade av attityder och miljön. Hindren motverkar dessa personers fulla och verkliga deltagande i samhället på lika villkor som andra. Gruppen betonar även den grundläggande princip för funktionshinderspolitiken som innebär att alla människor, oavsett funktionsförmåga, ska ha samma möjligheter att vara delaktiga i samhället och ta del av mänskliga rättigheter. Personer med funktionsnedsättning har samma rätt till självständighet och självbestämmande som andra. I uppföljningen konstateras att ansvars- och finansieringsprincipen, som innebär att varje sektor i samhället ska utforma och bedriva sin verksamhet så att den blir tillgänglig för alla medborgare, inklusive personer med funktionsnedsättning, är grundläggande inom funktionshinderspolitiken. Kostnader för tillgänglighetsåtgärder ska finansieras inom ramen för den ordinarie verksamheten. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen noterar att detta begränsar möjligheterna att följa upp konsekvenserna av de statliga tillgänglighetsåtgärderna på statsbudgeten eftersom dessa inte särredovisas. Inom Statens kulturråds (nedan kallat ) sektorsansvar pågår ett omfattande arbete för att tillgängliggöra verksamhet, lokaler och information. Många aktörer arbetar genomtänkt och strategiskt, med stor medvetenhet och 2013/14:RFR14 SAMMANFATTNING högt ställda ambitioner – men mycket återstår att åtgärda. Exempelvis uppfyller långt ifrån alla kulturinstitutioner och andra publika kulturlokaler den befintliga lagstiftningen om att enkelt avhjälpta hinder ska åtgärdas i publika lokaler. Många aktörer pekar på generella behov av mer information, utbildning och kompetensutveckling, och inom det fria kulturlivet vittnar många kulturutövare om både resurs- och tidsbrist på grund av att deras verksamheter bedrivs med låg finansiering och genom omfattande ideella insatser, enligt rapporter. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen ser positivt på det omfattande arbete som pågår inom sektorsansvar men konstaterar att det finns mycket kvar att göra. Gruppen ser, i likhet med flera funktionshindersorganisationer, positivt på att kopplar kravet på handlingsplaner för ökad tillgänglighet till besluten om statsbidrag för regional kulturverksamhet. Enligt (2010:900) ska enkelt avhjälpta hinder skyndsamt åtgärdas; de skulle ha varit åtgärdade enligt handlingsplanen för handikappolitiken . Uppföljnings- och utvärderingsgruppen ser därför positivt på tolkning av det andra delmålet om att inga kulturaktiviteter bör äga rum i lokaler där enkelt avhjälpta hinder finns kvar. Inom sektorsansvar för kulturmiljöområdet har kunskapen, engagemanget och antalet insatser ökat generellt sett jämfört . På många håll har, enligt RAÄ, funktionshindersperspektivet blivit en mer integrerad del i olika beslutsprocesser och sammanhang. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen ser positivt på de förbättringar som redovisas från länsstyrelserna och länsmuseerna och att delmål har brutits ned i effektmål och preciseringar. Enligt gruppen är det angeläget att den nya målstrukturen följs upp och att kommande resultatredovisningar därmed förtydligas. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen konstaterar att enligt Myndigheten för handikappolitisk samordnings (Handisam) övergripande bedömning är kultur ett av få områden inom strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken där delmål kan vara uppnådda till 2016. För att även uppnå inriktningsmålen inom kulturpolitiken behöver enligt Handisam mer fokus läggas på att personer med funktionsnedsättning ska betraktas som aktörer och inte bara som mottagare av kultur. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen delar denna syn. Myndigheten för kulturanalys och Allmänna arvsfonden Av utskottets uppföljning framgår vidare att Myndigheten för kulturanalys (Kulturanalys) har kartlagt hur myndigheter och bolag under arbetar med områdena mångfald, tillgänglighet och jämställdhet. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen ser fram emot Kulturanalys uppfölj- SAMMANFATTNING 2013/14:RFR14 ning av kartläggningen och vill betona vikten av att funktionshindersperspektivet följs upp även inom ramen för kultursamverkansmodellen. I rapporten vill uppföljnings- och utvärderingsgruppen särskilt uppmärksamma Allmänna arvsfondens betydelse för finansieringen av utvecklings- och kulturprojekt för personer med funktionsnedsättning. Vid sidan av den direkta offentliga finansieringen är arvsfondens bidragsgivning av avgörande betydelse för många verksamheter med koppling till kultur och tillgänglighet. Gruppen vill i detta sammanhang påpeka vikten av att myndigheter och andra aktörer på kulturområdet, i större utsträckning än , möjliggör en fortsatt och långsiktig verksamhet för sådana utvecklingsprojekt som har visat sig vara framgångsrika i tillgänglighetsarbetet. Det finns stora brister i den grundläggande tillgängligheten vid flera av de centrala kulturmyndigheterna. Vid sex myndigheter har tillgängligheten försämrats , medan sju myndigheter uppvisar förbättringar, enligt vad som framkommit i uppföljningen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen ser med oro på detta och anser att de statliga myndigheterna bör föregå med gott exempel och att bristerna i tillgänglighet bör uppmärksammas och åtgärdas. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen ser positivt på det samråd som har upprättats mellan , , Handikappförbunden, Lika Unika, DHR och för Tillgänglighet (Nuft). Även det funktionshindersråd som Handisam har bildat med Handikappförbunden, Lika Unika och Nuft är av stor betydelse för utvecklingen av funktionshinderspolitiken i stort och för Handisams centrala roll. Gruppen vill betona betydelsen av att funktionshindersorganisationernas synpunkter får gehör och genomslag i myndigheternas verksamhet. Mycket återstår att göra för att uppnå det kulturpolitiska målet I uppföljningen framkommer att det har genomförts omfattande insatser för att öka tillgängligheten inom kulturområdet. Trots detta visar synpunkter från funktionshindersorganisationerna och uppföljningar som har genomförts av och att många hinder och problem kvarstår. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen ser positivt på insatserna för ökad tillgänglighet men gör bedömningen att mycket återstår att göra för att uppnå det kulturpolitiska målet om att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Mindre deltagande och utövande Rapporten visar att personer med funktionsnedsättning deltar eller medverkar i kulturevenemang i betydligt mindre utsträckning än den övriga befolkningen. deltar av alla personer med funktionsnedsättning i 2013/14:RFR14 SAMMANFATTNING något kulturevenemang jämfört för den övriga befolkningen. Av resultaten från Handisams framgår att av svarspanelen aldrig utövar någon kulturaktivitet. Rivkraft visar också att av de svarande skulle vilja besöka kulturella aktiviteter oftare än vad de gör . Bristande tillgänglighet i form av olika hinder är det som står i vägen för ökad delaktighet. När det gäller att utöva kulturaktiviteter är andelen personer som upplever hinder . Detta är enligt uppföljnings- och utvärderingsgruppen bedömning inte tillfredställande. Gruppen vill därför betona vikten av att kraftfulla åtgärder sätts in för att undanröja hinder och göra kulturen tillgänglig för personer med funktionsnedsättning både i fråga om deltagande och utövande. Det finns fortfarande många hinder för att ta del av kultur Det finns fortfarande många hinder när det gäller dels tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning, dels möjligheten att ta del av kultur i olika former. I uppföljningen pekar funktionshindersorganisationerna bl.a. på problem med kulturlokalernas fysiska tillgänglighet, transporter, personlig assistans, syntolkning, teckenspråkstolkning, hörslingor, textning, stressande miljöer och bristande textinformation. lyfter flera organisationer fram exempel på åtgärder som har förbättrat tillgängligheten och öppnat upp nya möjligheter. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen anser att det är viktigt att regeringen i det fortsatta utvecklingsarbetet uppmärksammar de problem som har framkommit i denna uppföljning. och ännu fler för att utöva kultur När det gäller möjligheten för personer med funktionsnedsättning att utöva kultur framhåller flera funktionshindersorganisationer att hindren till viss del är desamma som när det gäller att ta del av kultur. framgår det av uppföljningen att hindren i många fall är mer omfattande. Det handlar t.ex. om att lokalerna för kulturutövning inte är tillgängliga, om otillgängliga utbildningar, brist på hörteknik, teckentolkar och medel för att betala tolkar, brist på syntolkning och behov av ledsagning. Uppföljningen visar även att det finns många exempel på att personer med funktionsnedsättning är aktiva utövare av kultur. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen menar att det är viktigt att regeringen även uppmärksammar dessa aspekter. Tillgängligheten bättre på lång sikt – men det går långsamt Uppföljnings- och utvärderingsgruppen konstaterar att flertalet funktionshindersorganisationer anser att tillgängligheten har utvecklats till det bättre i ett långsiktigt perspektiv. Några betonar att utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken har haft stor betydelse och att kulturutbudet därmed ökat för personer med funktionsnedsättning. menar en del att det går för långsamt och t.o.m. bakåt på vissa områden, t.ex. när det gäller uppluckring av byggreglerna och rätten till assistans och parkeringstillstånd. Vidare framhåller funktionshindersorganisationerna att personer med funk- SAMMANFATTNING 2013/14:RFR14 tionsnedsättning ofta har sämre ekonomi än andra. Gruppen vill framhålla betydelsen av fortsatta satsningar på de åtgärder som har visat sig vara framgångsrika för att förbättra tillgängligheten. Utveckla med och inte för funktionshindersorganisationerna! När det gäller genomförandet av funktionshinderspolitiken framhåller några organisationer vikten av att koppla bidragen till kulturinstitutionerna till kravet på handlingsplaner på det sätt som gör i arbetet för sina delmål. Dessutom påpekas vikten av att resultaten av handlingsplanerna följs upp. Av uppföljningen framgår också att flera funktionshindersorganisationer vill ha ett större användarinflytande i olika projekt och att myndigheterna bör ha ett slutanvändarfokus. Från flera organisationer framhålls att nya projekt ska utvecklas med och inte för funktionshindersorganisationerna. Enligt uppföljnings- och utvärderingsgruppen är detta frågor som bör vara viktiga att lyfta fram i myndigheternas kommande utvecklingsarbete. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen ser mycket positivt på och dess resultat. Gruppen vill särskilt framhålla vikten av att det arbete som har inletts får en fortsättning och att museernas insatser för att vidga kulturarvet och synliggöra alla människors historia fortsätter. Även funktionshindersorganisationernas egna insatser på kulturarvsområdet och de resursproblem som har framkommit i uppföljningen bör uppmärksammas av berörda myndigheter i det fortsatta tillgänglighetsarbetet. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen konstaterar att resultatredovisningen av funktionshinderspolitiken på kulturområdet har utvecklats i budgetpropositionerna . Det gäller särskilt inom området Kulturområdesövergripande verksamhet där redovisningen har blivit mer uttömmande. I övrigt redovisas endast enstaka resultat av funktionshinderspolitiken uppdelat på respektive kulturområde, och för de nationella scenkonstinstitutionerna och inom områdena bildkonst, arkitektur, form och design, kulturskaparnas villkor och arkiv redovisas inga resultat alls för tillgänglighetsarbetet i budgetpropositionen . Uppföljnings- och utvärderingsgruppen efterlyser därför en utförligare resultatredovisning av funktionshinderspolitiken på de områden som har angetts ovan. Resultatredovisningen i budgetpropositionen utgör ett viktigt underlag för beredning av statsbudgeten. Avslutningsvis ser uppföljnings- och utvärderingsgruppen fram emot en redovisning från regeringen av hur arbetet med att åtgärda de problem som har uppmärksammats i denna uppföljning fortskrider. Kultur är viktigt för välbefinnandet, kreativiteten och den personliga utvecklingen. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet, vilket innebär att personer med funktionsnedsättning har rätt att delta i kulturen på lika villkor som andra. Det handlar om att kunna gå på exempelvis teater, konsert och bio och att ta del av litteratur, webbsidor och annat material i tillgängliga format. Det innebär också att kunna få utveckla den egna kreativa och artistiska förmågan. Att som medborgare kunna ta del av och bidra till kulturlivet och att även ha möjlighet att se och nyttja kulturarvet är en grundläggande rättighet. Det är också en viktig förutsättning för att kunna utöva sin grundlagsskyddade yttrandefrihet. beslutade om målen för och inriktningen på kulturpolitiken. Enligt beslutet ska kulturen vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling.1 beslutade om de övergripande målen för och den övergripande inriktningen på funktionshinderspolitiken. Riksdagsbeslutet hade formen av ett handlingsprogram som särskilt skulle inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för personer med funktionsnedsättning, att förebygga och bekämpa diskriminering av personer med funktionsnedsättning och att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande.2 Regeringen presenterade 2011 en strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken för perioden –2016. I strategin utvecklas inriktningen på och delmål för tio prioriterade samhällsområden, varav kultur, medier och idrott är ett område. och är strategiska myndigheter som har särskilda delmål inom kulturområdet. Regeringens strategi har inte underställts för beslut.3 har i flera sammanhang behandlat frågor kring kulturen och tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. I t.ex. anordnade utskottet en offentlig utfrågning om personer med funktionsnedsättning och scenrummet. Utgångspunkten för utfrågningen var 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14. 3En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016, , 2011. bl.a. frågor om scenkonstens tillgänglighet och om förutsättningarna för personer med olika typer av funktionsnedsättning att ta del av scenkonst i olika delar av landet och att utöva scenkonst.4 budgetbetänkande behandlade utskottet bl.a. en ny inriktning på taltidningsverksamheten och hur digital teknik kan användas för att göra kultur tillgänglig för personer med funktionsnedsättning.5 I betänkandet Kultur för alla behandlade utskottet frågor med anknytning till funktionshinderspolitiken samt och uppdrag inom ramen för regeringens strategi på området. Utskottet berörde också projektet i kulturarvet, det s.k. , som syftade till att synliggöra historien om livet för personer med funktionsnedsättning. I betänkandet betonade utskottet bl.a. att kulturpolitikens uppgift är att stödja konstnärligt skapande i olika former, skapa förutsättningar för att bevara, tolka, tillgängliggöra och utveckla kulturlivet och att bidra till att människor i hela landet har möjlighet att ta del av ett rikt och mångsidigt kulturutbud. Kulturpolitiken ska medverka till att kulturen återspeglar den stora mångfald som präglar dagens samhälle. Kulturen måste vara relevant och angelägen för hela befolkningen. Det är därmed viktigt att många olika erfarenheter, tankar och historier tillvaratas och speglas så att alla delar av samhället blir belysta. Detta är också en förutsättning för en levande demokrati.6 höll utskottet en öppen utfrågning på temat Funktionshindersperspektiv i kulturarvet där bl.a. presenterades.7 I ett betänkande behandlade kulturutskottet frågor om kulturverksamhet på teckenspråk, dövkulturens historia och textning av tvprogram, film på bio, dvd-filmer och teater.8