rir · H2B54 · 2014-03-19 00:00:00 — oroas särskilt av hur den strategiska balansen förändras i och med att Nato går vidare med att bygga upp ett europeiskt robotförsvar. och Nato framställs av som den största geopolitiska utmaningen och som militärt dimensionerande.97 93Försvarsmaktens strategiska inriktning 2012, Del 1: Grunder och i Stort, , 23 100:60578, s.7. 94Försvarsmaktens strategiska inriktning 2012, Del 1: Grunder och i Stort, , 23 100:60578, s.8. 95Försvarsmaktens underlag för regeringens försvarspolitiska proposition 2009, Bilaga 1, Det betyder alltså att fram till att försvarsplaneringen ökade hade det i en lägre utsträckning skett försvarsplanering som grund för myndighetens utformning. 96Vägval i en globaliserad värld (Ds 2013:33), 213 f. 97Vägval i en globaliserad värld (Ds 2013:33), s. 146. När det gäller efterföljande uppdrag till Försvarsberedningen beslutade försvarsministern om en förlängd tid,98 med anledning av händelserna i och agerande, som innebar att Försvarsberedningen behövde komplettera och utveckla sin säkerhetspolitiska bedömning. 3.6Försvarsmaktens tolkning och inriktning I de tre försvars- och inriktningsbesluten fanns viktiga skillnader, men även flera likheter. Till exempel har nationell och internationell förmåga samt förmåga till territoriell integritet och till att lämna stöd till samhället funnits med. Det är dock svårt att se den närmare innebörden av försvarsbeslutens mål och krav på förmåga. I denna del av granskningen har därför undersökts hur Försvarsmakten har uppfattat sitt uppdrag . har betydelse för bedömningen av tydlighet och transparens och handlar bland annat om graden av samstämmighet mellan Försvarsmaktens inriktning och beslut. Avsnittet är baserat på interna styrdokument, budgetunderlag och tal med mera. Nedan sker en kortare redogörelse av våra iakttagelser. För en mer utförlig redogörelse, se elektronisk bilaga 6. Som har konstaterats i den tidigare genomgången av Försvarsbesluten så har målsättningarna för det militära försvaret i flera avseenden varit likartade. Däremot har de operativa kraven förändrats och i det senaste inriktningsbeslutet haft en mycket övergripande karaktär. 3.6.1Perioden i samband med försvarsbeslutet –2004 I samband med perioden för försvarsbeslutet –2004 hänvisar Försvarsmakten till internationella insatser och till en bredare hotbild som grunden för Försvarsmaktens inriktning. Exempelvis förklarar i sin perspektivstudie –2001 att Försvarsmakten skiftar fokus99 från invasionsförsvar till insatsförsvar med ökade krav på internationella insatser och till att uppträda i en bredare konfliktskala.100 Försvarsmakten hänvisar i olika källor till internationella insatser som styrande på kort sikt, som förmågan att utveckla insatsorganisationen skulle vara styrande på lång sikt. 98Pressmeddelande, , Försvarsdepartementet. 99Som en följd av Försvarsmakten förslag och därpå följande riksdagsbeslut. 100Försvarsmaktsidé och målbild, Årsrapport från Perspektivplaneringen –01. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA I myndighetens budgetunderlag ges bland annat bilden av att på kort sikt var internationella insatser av hög prioritet, som förmågan till utveckling av insatsorganisationen skulle prioriteras på lång sikt.101 Behov av ökad tydlighet Försvarsmakten efterlyser även i olika källor ett tydligare långsiktigt mål att utvecklas mot. Ur perspektivstudien –2003 kan utläsas att Försvarsmaktens uppgifter var under utveckling. Försvarsmaktens uppgifter, och dess relativa vikt, var inte lika entydiga och självklara som . Försvarsmakten pekar på en förändring av inriktningen, som dess närmare innebörd delvis uppfattats som oklar. Försvarsmakten tydligt uttryck för en ökad internationell prioritet, men pekar på att avsaknaden av en tydlig hotbild påverkar förutsättningarna för hur Försvarsmakten ska uppfatta sitt uppdrag. 3.6.2 Perioden i samband med försvarsbeslutet –2007 De internationella ambitionerna ökar För perioden knuten till försvarsbeslutet –2007 framgår hur Försvarsmakten ger den internationella inriktningen ökad tyngd. Den internationella dimensionen står nu i centrum och blir på ett tydligare sätt internt styrande. Den nationella dimensionen finns kvar, men har ett långsiktigt mer abstrakt perspektiv genom att omnämnas inom ramen för en så kallad grundläggande försvarsförmåga. Exempelvis förklarar i sina budgetunderlag respektive 2007 att de internationella ambitionerna ökat ytterligare,102 och att kraven på internationell förmåga i många stycken har varit dimensionerade för reformering och försvarsmaktsplanering.103 Av Försvarsmaktens underlag framgår att den internationella inriktningen haft en överordnad ställning. Exempelvis skriver Försvarsmakten i sin utvecklingsplan att myndigheten ska sträva efter att skapa en flexibel insatsförmåga som är ändamålsenlig internationellt, som den också bidrar till nationell försvarsförmåga. 101Försvarsmaktens budgetunderlag för med särskilda redovisningar, , 23 383:62418. 102Försvarsmaktens budgetunderlag för med särskilda redovisningar, BU 06/SR, , 23 383:63848. 103Försvarsmaktens budgetunderlag för med särskilda redovisningar, BU 07/SR, , 23 383:66586 104Försvarsmaktens utvecklingsplan –2016 (FMUP 2007), , 23 320:66929, s.12. Blir på ett tydligare sätt dimensionserande Den internationella ambitionen skulle på ett avgörande sätt dimensionera Försvarsmaktens utformning, dess förmåga till väpnad strid på kort och medellång sikt samt förutsättningarna för fortsatt utveckling.105 106 På samma sätt präglas bland annat Försvarsmaktens perspektivstudie av att den internationella inriktningen står i centrum. Försvarsmakten skriver att huvuddelen av alla förband behöver vara användbara för insatser globalt, i och dess närområden samt på och i anslutning till vårt territorium. Därför måste förbanden dimensioneras för att klara insatser både i mer avlägsna delar av världen och för att göra insatser i vårt närområde. budgetunderlag påpekas att även om det i första hand är kraven på internationell insatsförmåga som är drivande för utvecklingen så stärker detta även den nationella förmågan i motsvarande grad. Sammantaget framgår att Försvarsmaktens internationella dimension har fått en överordnad roll för myndighetens utveckling. Ökad tillgänglighet utan behov av återtagande Till att börja med har inriktningsbeslutets betoning av tillgänglighet utan behov av återtagande ett tydligt genomslag. Försvarsmakten är inriktad på sin förmåga till hög tillgänglighet i närtid, och inte som förr på en förmåga . Även vikten av att kunna agera enskilt såväl som tillsammans med andra framhävs i Försvarsmaktens interna underlag. Inriktningen övergår till ett nationellt fokus Men därutöver har även förhållandet mellan den internationella och den nationella inriktningen förändrats. I inriktningsbeslutet ingick styrande formuleringar av såväl nationell som internationell karaktär. Men i inriktningsbeslutets breda och mer övergripande militära mål och krav på operativ förmåga framgick inte några tydliga omprioriteringar avseende förhållandet mellan nationell och internationell inriktning. Istället framgår av Försvarsmaktens interna underlag att regeringens anvisning om återinförd försvarsplanering har haft en stor inverkan för hela Försvarsmakten. Enligt bedömning är det framför allt genom denna förändring som myndighetens inriktning svängt från ett fokus på 105Försvarsmaktens utvecklingsplan –2016 (FMUP 2007), , 23 320:66929, s.12. 106Vidare förklarade dåvarande ÖB sig nöjd med försvarsbeslutet och sade sig var nöjd med den tydliga principiella inriktningen mot ett internationellt användbart insatsförsvar. Försvarsmakten , general , , vid , , , s. 8. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA internationell verksamhet till att återigen ställa den nationella dimensionen i centrum. Den internationella dimensionen finns kvar, fast är inte lika framträdande. Exempelvis skriver Försvarsmakten att i kommande period fokuseras mot ett återtagande av nationell förmåga till väpnad strid inom ramen för dimensionerande typfall.107 Vidare framgår av interna underlag hur marin- och flygstridskrafter nu ska utvecklas primärt för att kunna verka i vårt närområde, istället för att som vara inriktade mot både mot nationella och internationella insatser. Vad gäller arméförbanden ska Försvarsmakten återigen, enligt budgetunderlagen prioritera dess förmåga att verka i brigads ram. Närområdet bör vara dimensionerande I sin perspektivplanering 2013 förklarar att närområdet bör vara dimensionerande för Försvarsmakten och att dimensioneringen bör baseras på suveränitetsaspekten i de nationella intressena, och att framtida förmågor bör utgå från att säkerställa bland annat en responsförmåga som kan utöva effekt i närområdet.108 Försvarsmakten skriver även att försvarsplaneringen på ett tydligare sätt understryker vikten av att kunna möta ett allvarligt hot än de analyser som gjordes inför inriktningsbeslutet 2009.109 I Försvarsmaktens underlag inför inriktningsbeslutet, uppgavs istället att den försvarsplanering som förts inte var meningsfull, som planering och förberedelser för en höjning av beredskapen och en förstärkning av insatsförmågan uppgavs vara en förutsättning för att förband ska kunna utvecklas kvantitativt och kvalitativt.110 I inriktningsbeslutet ingick vissa formuleringar avseende prioritering. Exempelvis skulle marin- och flygstridskrafterna utvecklas för att verka i närområde, men utöver det var inriktningen av en bredare och mer övergripande karaktär. I praktiken har dock Försvarsmaktens inriktning som en följd av regeringens krav på försvarsplanering ändrats till att i högre utsträckning utgå från den nationella dimensionen. 107Försvarsmaktens utvecklingsplan – del 2, Plan för verksamhetsgrenar och övrig verksamhet, , 23 320:52821, s. 34–35. 108Försvarsmaktens redovisning av perspektivstudien , , FM 2013-276:1. 109Försvarsmaktens redovisning av perspektivstudien , , FM 2013-276:1., s.51. 110Försvarsmaktens underlag inför inriktningsbeslutet, 30.1.2009 Försvarsmaktens tolkning av sitt uppdrag och tillhörande inriktning på verksamheten har svängt kraftigt . Försvarsmakten har rört sig från ett internationellt fokus till att i hög grad återgå till att ställa den nationella dimensionen i centrum. Vidare har inriktningen svängt från att handla om kort och lång sikt till att i linje med det senaste inriktningsbeslutet istället fokusera på kort sikt för att kunna användas med hög tillgänglighet. Försvarsmaktens tolkning ligger inom ramen för försvarsbeslutens mål och krav. har målen varit breda och mindre precisa, vilket ger utrymme för tolkningar, och gör det delvis svårt att bedöma förhållandet mellan Försvarsmaktens tolkning av ställda mål och krav. Försvarsmaktens uppdrag har förändrats . Uppdragets olika delar har också varierat i dignitet mellan åren. Det sätt på vilket Försvarsmaktens uppdrag har presenterats har också förändrats över tiden. Det gör att den samlade bilden av uppdraget är komplex och öppen för tolkning. Försvarsberedningarna har överlag lämnat positiva säkerhetspolitiska bedömningar, framför allt för de två första försvarsbesluten. Även inför det senaste inriktningsbeslutet var bedömningen överlag positiv, men i sin senaste rapport är beredningen mer försiktig och pekar framför allt på att den säkerhetspolitiska utvecklingen är svårbedömd. Målen för det militära försvaret har förändrats, men inte i några avgörande avseenden. Det finns flera gemensamma nämnare över tiden. Det finns också flera formuleringar som har återkommit i olika former. Kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga har emellertid förändrats kraftigt över tiden. I tidigare försvarsbeslut var kraven mer precisa än i det senaste inriktningsbeslutet. I flera avseenden har kraven sänkts när det gäller den nationella försvarsförmågan, medan de har höjts avseende förmåga att genomföra internationella insatser. Försvarsbeslutet för perioden –2004 innebar en kraftig förändring i fråga om framför allt Försvarsmaktens krav på förmåga. Kraven sänktes när det gäller att på kort sikt kunna använda Försvarsmaktens resurser för att stå emot väpnat angrepp. Istället betonades vikten av en breddad hotbild och av internationella insatser. Försvarsbeslutet innebar även en kraftig reduktion av krigsorganisationen och av grundorganisationen. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Försvarsbeslutet för perioden –2007 var i linje med föregående försvarsbeslut. Kraven om att på kort sikt kunna försvara landet tonades ned ytterligare, medan ambitionerna höjdes när det gäller internationella insatser. På lång sikt skulle Försvarsmakten, efter beslut av regering och riksdag, kunna utveckla förmåga. Försvarsbeslutet innebar ytterligare reduktioner i krigsorganisationen liksom av grundorganisationen. Inriktningsbeslutet innebar högre krav på tillgänglighet än de två föregående försvarsbesluten. Uppdelningen mellan en utlandsstyrka och en nationell insatsorganisation upphörde. Tanken var att det inte finns någon motsättning mellan nationell försvarsförmåga och internationell krishantering. Att försvara landet respektive göra internationella insatser upphörde som enskilda försvarspolitiska mål. Försvarsmaktens tolkning av sitt uppdrag och tillhörande inriktning på verksamheten har förändrats . Försvarsmakten har rört sig från ett internationellt fokus till att i hög grad återgå till att ställa den nationella dimensionen i centrum. har inriktningen svängt från att handla om kort och lång sikt till att i linje med det senaste inriktningsbeslutet istället fokusera på hög tillgänglighet på kort sikt. Försvarsmaktens tolkning ligger inom ramen för försvarsbeslutens mål och krav. har målen varit breda och mindre precisa, vilket ger utrymme för tolkningar och gör det delvis svårt att bedöma förhållandet mellan Försvarsmaktens tolkning av ställda mål och krav. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 4Perspektiv på Försvarsmaktens omställning I detta kapitel skildras hur Försvarsmakten omställning har förändrat myndighetens insatsorganisation och grundorganisation. Dessutom behandlas några andra väsentliga förändringar inom Försvarsmakten. 4.1Insatsorganisationen har minskat kraftigt Volymen på insatsorganisationen, eller krigsorganisationen som den kallades förut, har minskat kraftigt . Trots det finns flera olika typer av förband kvar . Till stora delar är bredden är bibehållen även om volymen minskat kraftigt. Avsikten har bland annat varit att höja den materiella och personella kvaliteten för att tillmötesgå ökade internationella ambitioner och högre krav på beredskap. Det finns också problem med att jämföra målen i försvarsbeslut, vilket påverkar förutsättningarna för jämförelser över tiden.111 112 Trots att jämförelser i viss utsträckning kan vara svåra anser vi att det är viktigt de görs, inte minst för att bidra till tydlighet och transparens. Detta avsnitt bygger på de mål som regeringen har gett uttryck för i de försvarspolitiska propositionerna. Dessa mål avser vad insatsorganisationen huvudsakligen ska bestå av.113 Detta betyder att det är en ungefärlig redovisning, eftersom detaljnivån varierar mellan de olika försvars- och inriktningsbesluten. Exakta jämförelser är därför svåra att göra, eftersom underlagen skiljer sig mellan försvars- och inriktningsbesluten. har i allt väsentligt bifallit regeringens förslag i dessa delar.114 har dock uttryckt önskemål om att få veta mer. Ett exempel på detta är när försvarsutskottet vid 111Exempelvis betyder avsaknaden av ett visst förband inte alltid att en verksamhet inte längre skulle bedrivas. Verksamheten kan till exempel ha flyttats till ett annat förband. 112Flera förband som tillkommer i senare kolumner fanns även 1996, även om de inte särredovisades. 113Fram till 2009 angav regeringen i sin budgetproposition vad insatsorganisationen i huvudsak skall bestå av för förband. anges vad insatsorganisationen i huvudsak bör bestå av för förband i det inriktningsbeslut som fattades då. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/200:168; bet. 2004/05:FöU4 och 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143; bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. beslutet ansåg att vissa av de aviserade nya förbandstyperna var oklara, och att regeringen därför borde återkomma med förtydliganden om detta.115 Markstridskrafterna har reducerats kraftigt . I regeringens proposition års försvarsbeslut skulle markstridskrafterna uppgå till 165 000 man och hemvärnet bestå av 95 000 man.116 Detta kan jämföras med dagens insatsorganisation (det vill säga inklusive sjö- och luftstridskrafter) som, när den är fullt och klar, enligt regeringen kommer att uppgå till cirka 50 000 man.117 Försvarsbeslutet –2004 innebar att markstridskrafternas 13 brigader lades ned för att ersättas av bland annat 16 mekaniserade bataljoner.118 Det handlade alltså om en mycket kraftig reduktion av krigsorganisationen arméförband. Genom försvarsbeslutet reducerades insatsorganisationen ytterligare. Många förband uppvisade allvarliga brister när det gäller användbarhet och tillgänglighet. Tanken var därför att avveckla en del av förbanden, och låta materiel och personal från dessa förstärka de kvarvarande förbanden.119 120 Antalet mekaniserade bataljoner inom armén halverades från 16 till 8.121 Inriktningsbeslutet syftade till att insatsorganisation 2014 ska bestå av dels stående förband, dels kontraktsförband. De åtta mekaniserade bataljonerna ska ersättas med sju modulärt uppbyggda och flexibla manöverbataljoner122 med tillhörande förstärkningsresurser. Till detta kommer reservförband123 med längre beredskapstid. 115Bet 1999/2000:FöU2, s. 4, rskr. 1999/2000:168. 1996/97:4, s. 58. 2009/10:1utgiftsområde 6, s. 21. 1999/2000:30. 119Försvarets förutsättningar, 2011:2, s. 125 f. 120Regeringen föreslog att Försvarsmakten skulle ha förmåga att leda och genomföra två insatser av bataljonsstorlek eller motsvarande och mindre förbandsenheter i ytterligare tre insatser. Därutöver ansåg regeringen att Försvarsmakten skulle utveckla ett svenskt bidrag till en multinationell snabbinsatsstyrka under svensk ledning som en del av EU:s snabbinsatsförmåga. Detta kom att förverkligas i och med uppsättandet av den nordiska stridsgruppen 2008. 2004/05:5. 122Regeringen har beslutat (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 6, s. 49) att nya benämningar ska införas på manöverbataljonerna. Detta för att bättre spegla krigsförbandens faktiska innehåll och motsvara vedertagna internationella benämningar. De nya benämningarna är mekaniserad bataljon (5), motoriserad skyttebataljon (1) samt lätt skyttebataljon (1). 123För att på öka uthållighet och volym ska det inrättas en förbandsreserv. Denna ska bestå av fyra mekaniserade bataljoner, och ska kunna förstärka insatsorganisationen om det uppstår hot mot (inte för användning utomlands). efter beslut ska förbandsreserven kunna tillföras insatsorganisationen. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Enligt beslutet ska hemvärnet minska i volym som det ska utvecklas. Antalet bataljoner minskas från 60 till 40, varav en del utvecklas till nationella skyddsstyrkor med hög generell tillgänglighet. Som ett komplement till insatsorganisationen tillkommer en personalreserv med militär personal som tidigare tjänstgjort i Försvarsmakten. Ur denna personalreserv ska personal krigsplaceras för en förbandsreserv. Under efter avslutad anställning är avsikten att all militär personal som inte engagerat sig i hemvärnet ska ingå i denna personalreserv.124 2008/09:140, s. 47 och s. 50. Tabell 4.1 Utvecklingen av markstridskrafterna –2014 Dessa innehöll huvuddelen av de bataljoner som särredovisas 2004, 2008 och 2014. Detaljupplösningen var således mindre , vilket skulle kunna förklara till exempel att stadsskyttebataljonerna inte finns med dessa år. Även de stridskrafterna har kraftigt minskat i volym . Försvarsbeslutet innebar för marinens del att de två ytstridsflottiljerna och ubåtsflottiljen kvarstod, men att antalet ytstridsfartyg reducerades till tolv 1996/97:4, s. 63 f. 126Enligt försvarsbeslut (prop. 1996/97:4, s. 77 f.). 127Enligt försvarsbeslut (prop. 2001/02:10, s. 146). 128Enligt försvarsbeslut (prop. 2004/05:5, s. 38). 129Enligt försvarspolitiskt inriktningsbeslut (prop. 2008/09:140, s. 45 f.). GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA och antalet ubåtar skulle vara fem.131 Kustartilleriet avvecklades för att ersättas med en amfibiekår bestående av tre bataljoner. Genom försvarsbeslutet minskades antalet amfibiebataljoner från tre till en, medan de båda sjöstridsflottiljerna och ubåtsflottiljen blev kvar.132 Med inriktningsbeslutet skulle den kvarvarande amfibiebataljonen göras om till en manöverbataljon med amfibisk förmåga.133 Därutöver är förändringarna med det nya inriktningsbeslutet mer marginella. Tabell 4.2 Utvecklingen av sjöstridskrafterna –2014 134135136137138139140141142143144 2 (30)139 2140 (24)141 2 (12)142 2 (7)143 2 (7)144 (antal ytstridsfartyg) 131Tillkom ytterligare två ubåtar i materielreserv. 2004/05:5. 133Regeringen har beslutat (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 6, s. 49) att manöverbataljonen med amfibisk förmåga åter ska benämnas amfibiebataljon. 1996/97:4, s. 63 f. 135Enligt försvarsbeslut (prop. 1996/97:4, s. 77 f.). 136Enligt försvarsbeslut (prop. 2001/02:10, s. 146). 137Enligt försvarsbeslut (prop. 2004/05:5, s. 38 och 65). 138Enligt försvarspolitiskt inriktningsbeslut (prop. 2008/09:140, s. 45 f och s 65 f.). 1396 korvetter, 12 robotbåtar samt 12 patrullbåtar. 140Antal flottiljer anges inte i inriktningspropositionen. antar dock att regeringen avsåg vidmakthålla två flottiljer, eftersom det var två flottiljer före och två efter det aktuella försvarsbeslutet. 141Fördelningen mellan korvetter och övriga ytstridsfartyg anges ej i inriktningspropositionen. 142Korvetter och patrullbåtar. Olika minkrigsenheter ingår inte i tabellen ovan. Dessa enheter är svåra att kunna jämföra över tiden, eftersom målen för dessa har varierat i fråga om benämningar som inte är överensstämmande (minkrigsavdelningar, minkrigsflottiljer respektive minkrigsdivisioner). Målen har även ibland endast angetts i antal fartyg. Även flygvapnet har genomgått omfattande förändringar. Framför allt handlar det om ett minskat antal stridsflygdivisioner. Genom försvarsbeslutet minskade antalet stridsflygdivisioner från 13 till 8. förändrades stridsflygplansflottan till att endast bestå av JAS 39 Gripenplan. Antalet flygplan skulle uppgå till 200.145 I och med försvarsbeslutet halverades antalet stridsflygdivisioner från åtta till fyra. Luftstridskrafterna skulle utvecklas mot fyra JAS 39- divisioner med differentierad beredskap.146 Den redan påbörjade utvecklingen av en gemensam mark- och sjöoperativ helikopterbataljon skulle fullföljas.147 När det gäller flygstridskrafterna innebar inriktningsbeslutet inga större förändringar. De fyra stridsflygdivisionerna skulle finnas kvar.148 1999/2000:30. 2004/05:5. 2004/05:5. 2008/09:140. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Tabell 4.3 Utvecklingen av luftstridskrafterna –2014 149150151152153154 Att lägga ned förband i grundorganisationen har varit en förhållandevis medborgarnära och omdebatterad fråga. Förutom försvars- och säkerhetspolitiken har frågan handlat om regional- och arbetsmarknadspolitik. Försvarsmaktens grundorganisation har reduceras . Det har bland annat handlat om att anpassa organisationen till en krympande insatsorganisation. För att få en mer rationell produktionsapparat har utbildningen av olika truppslag koncentrerats till färre platser och regementen, flottiljer, skolor och centra på färre orter. Tanken har varit att därigenom dra nytta av samordningsfördelar inom respektive garnison.155 2000 föreslog regeringen att antalet organisationsenheter i grundorganisationen skulle minska från 101 till 45 genom att 61 enheter lades ned och 5 nya inrättades. Till detta kom att en enhet föreslogs omlokaliseras 1996/97:4, s. 63 f. 150Enligt försvarsbeslut (prop. 1996/97:4, s. 77 f.). 151Enligt försvarsbeslut (prop. 2001/02:10, s. 146). 152Enligt försvarsbeslut (prop. 2004/05:5, s. 38 och s. 66). 153Enligt försvarspolitiskt inriktningsbeslut (prop. 2008/09:140, s. 45 f och s.