rfr · H10WRFR15 · 2014-01-01 00:00:00 — Det blir Volvos representant som representerar företagsvärlden, som jag kommer att ställa min fråga till. Inte därför att ni blev utsatta på samma sätt som de andra företagen blev utsatta i , men var det en stor diskussion i om att i princip inte betalar någonting i bolagsskatt och inte kommer att göra det framåt. Du är alltså värd den frågan ändå. Vi har även pratat mycket om skatteerosion, kryphål, missbruk av system och liknande. Regeringens representant sade: Detta är nog bra, men vi hoppas att det inte öppnas upp nya möjligheter för ytterligare skatteundandragande. sade: Det kanske blir bra, men vi är oroliga för ytterligare administration och börda för företagen och sådant. har vi gråzonen med aggressiv skatteplanering. Så länge aggressiv skatteplanering pågår måste samhället på något vis skapa mer regler för att täppa till hålen. pratar om bilar; då kan jag prata om fotboll. känns det som att företagen med den aggressiva skatteplaneringen gör självmål. Det leder nämligen till att det blir allt fler regler för företagen. SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING 2013/14:RFR15 Frågan handlar om – vilket det engelska parlamentet också var inne på – moral och beteende. Jag vet inte hur det går till i styrelser. Men – om man skruvar detta i botten – när företaget sitter där och ska fundera över sitt bokslut, är drivkraften att minska skatten då större än det moraliska ansvaret att bidra till samhället som ni ändå är en del av? kan också kommentera om en beteendeförändring är på gång när det gäller företags moral i fråga om skatteinbetalning. Den sista frågan handlade om normer, attityder och beteenden. Båda frågorna var riktade till och till . Vi låter svara först. : Tack ordförande! Tack för frågorna! Den första frågan handlar alltså om vem detta är ett problem för. Medlemsländerna i har alla beslutat att detta är ett problem för dem. Det är inte vi som säger: Ni har problem; nu måste ni lösa det. Alla vände sig till oss – eller kanske inte alla – men det fanns en samsyn här. Denna samsyn drevs av ett flertal länder som sade att de hade en problematik som måste lösas. Det är kopplat till två aspekter: intäktsfrågan och den politiska frågan. Du har rätt när det gäller intäktsfrågan. Siffrorna som du citerade är de vi har på makronivå, och de visar inte att företagens skatt har kollapsat. Men vi måste, som jag har förklarat, analysera detta mycket mer på djupet. Det beror till att börja med på att företagens inkomstskatt fortfarande samlas in nationellt. Vi talar alltså om multinationella företags bidrag, de som har multinationella transaktioner. Om man tittar på dem i detalj har vi inte makrodata. Vi har mikrodata och den effektiva skattesatsen. Olika system har avslöjats , och vi kan se att miljarder har gått förlorade. Från en mikrosyn kan man se att stora intäkter står på spel. Det är oroväckande för länder som vill samla in intäkter. Ännu mer oroande är den politiska frågan ifall någon av dem som berörs av skatten lyckas minska den betydligt för att man utsätts för internationella transaktioner och därför måste följa regler som inte har kunnat utvecklas i takt med att affärerna har globaliserats. De som inte är inbegripna i internationella transaktioner anser att detta är orättvist. Det handlar inte bara om hur företagen agerar utan om att lagen är orättvis. Det handlar om lagar och regler som inledningsvis inte var avsedda att tillämpas på olika sätt inom samma område. Gjordes detta utan att man var medveten? Men det har nog varit ett sätt för alla länder att implicit hjälpa dem som är framstående. Att dessa regler inte har kunnat hålla takten med företagens agerande har inte skett av en slump. Det är inte en slump att gav sitt okej till check-the- box-bolagsskatt, alltså lagstiftning som tillåter amerikanska företag att inte betala någon bolagsskatt alls i om de inte tog hem vinsten. 2013/14:RFR15 SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING på det sättet för att konkurrera med europeiska företag som stod inför sänkt bolagsskatt. Det berodde på EG-lagstiftning och olika territoriella system. Det finns alltså ett organiserat system. Vad som är väldigt intressant är att alla regeringar på grund av krisen vänder sig till och säger: Hjälp oss ur detta! Vi måste få stopp på skattekonkurrensen, det som implicit är skattekonkurrens och som leder till stora politiska svårigheter. Du har rätt i att det som handlar om att öka intäkterna kanske inte är den stora frågan, även om en miljard i dessa tider trots allt är en miljard. Det kan vara viktigt att betala den skulden. Viktigare än så är dock frågan ifall bolagsskatterna ska behållas – vilket jag tycker är vad samsynen i både utvecklingsländer och industriländer handlar om. Även om ett antal olika ekonomer diskuterar hur pass relevant detta är finns det ändå en politisk överenskommelse om att man måste ha bolagsskatt. Jag tycker också att det finns vettiga ekonomiska anledningar för detta. Därför har man sagt att man måste ta itu med detta. Alla länder, inbegripet – tror jag – de andra nordiska länderna, de fem stora europeiska länderna som , , , och samt , , och , säger: Vi vill lösa detta som vi har identifierat som ett problem. Frustrationen finns då över att man inte kan samla in fakta ordentligt för att kunna identifiera hur stora intäkter med utebliven skatt det handlar om när det gäller procentandelen av BNP. Vilken effekt har BEPS avseende bolagsskattens procentsats? När det handlar om ändrat beteende kan man säga att BEPS har påverkat både positivt och negativt. En negativ effekt är mer osäkerhet. Med all respekt måste jag säga att jag inte håller med om hur man ska agera i osäkra situationer. Jag håller inte med honom eftersom vi öppnar för en övergångsfas. Om vi inte agerar snabbt får vi av osäkerhet. Därför måste vi agera skyndsamt. När företag försöker uppnå någonting brukar vd:ar vara ganska otåliga och försöker vara så snabba de kan med sina åtgärder. Jag tycker inte att vi ska lägga skattepengar på att tjänstemännen ska ta på sig för att förändra reglerna. Vi ska försöka få undan det lite raskt. En av de positiva effekterna med BEPS är att det har varit som en väckarklocka för ett antal länder att verkligen försöka sluta medverka till aggressiv skatteplanering. Det kan man också se på hur en del stora advokatbyråer agerar, eller olika investeringsbanker, som lanserade flera aggressiva modeller som byggde på goda erfarenheter. Jag har talat med ett antal olika skattechefer och de som arbetar med investeringsbanker och så vidare och tycker att synsättet verkligen har förändrats . Det som de sade öppet har de slutat med. Det är som en väckarklocka för både regeringar och företag. Vår grupp, där vi samlar skatteförvaltningschefer i 40 länder inbegripet den svenska chefen för med medarbetare, försöker främja ett förstärkt engagemang och ökat samarbete mellan skattebetalarna och regeringen. Det gör vi för att försöka begränsa den aggressiva skatterevisionen och SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING 2013/14:RFR15 inte störa företagen när de har någorlunda vettiga handelsmässiga regler för att agera på ett visst sätt. Vi försöker också främja att företagen ska vara mer öppna för insyn och hjälpa skatteförvaltningarna med riskbedömningar. På frågan om det finns en beteendeförändring skulle jag alltså vilja svara ja. I skattelitteraturen kan man se att nya produkter om hur man ska hantera skatterna nu marknadsförs. I går tittade jag på ett mejl från en stor advokatbyrå om att titta på BEPS-risken. Man marknadsförde sig på det sättet. Jag hoppas att det hela går i rätt riktning. Ordföranden: för det! Vi ger även möjlighet att svara på frågan från om . Var så god! : Tack, herr ordförande! Jag är mycket glad att du ställde just den frågan, . Vi ska vara tydliga med att det inte är så att vi inte betalar skatt. Som jag sade tidigare betalade vi i skatt –2013 runt om i världen. av detta var i utvecklingsländer. Vi har däremot inte betalat bolagsskatt i . Anledningen till det är, precis det jag sade i mitt anförande, att vi inte har haft tillräcklig lönsamhet som vi har tagit jätteinvesteringar i forskning och utveckling härifrån. Vi ser det därför som ett bekymmer om vi inte får avkastning för det och tycker inte att det är en rättvis fördelning av skattebasen. I vårt fall är det då till nackdel för . Vi kan bara konstatera att har mycket låg bolagsskattebas. Det finns ingen anledning för oss att försöka undvika att betala skatt i . Jag hoppas att det är ett ganska tydligt svar. Vi har inte några Mauritiusupplägg där vi gör investeringar eller något liknande. Vi är där på lång sikt och har hållbara investeringsstrukturer för det. På frågan om det är självmål att skatteplanera för aggressivt är svaret ett tydligt ja. Jag delar verkligen den frustrationen. Därför blir jag engagerad i dessa frågor. Vi försöker hålla oss på en linje som vi tror att de flesta länder accepterar. Vi ser också företag som inte gör det. Det är klart att det drar med det stora kollektivet. Därför vill jag också understryka vikten av att man när man utformar reglerna inte sköljer ur barnet med badvattnet utan verkligen försöker träffa det man inte anser vara acceptabelt. För de allra flesta företag är varumärket betydligt viktigare än beskattningen. Vårt företag har tydliga skattepolicyer och codes of conduct som säger hur vi ska förhålla oss till detta och att vi ska följa gällande lagar och regler. Där lagstiftningen är otydlig ska vi inte syssla med aggressiv skatteplanering. Vi ska vara transparenta. Ordföranden: för det! Det finns utrymme för två sista, korta frågeställningar. De går först till och därefter till . 2013/14:RFR15 SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING Det får vara två ganska korta frågeställningar, och jag får även be om två korta svar på dessa. Då får vi utrymme att avsluta . (S): Tack, ordförande! Den här diskussionen handlar ytterst om att vi ska ha resurser för att upprätthålla välfärdssamhällen. Företagen är väldigt beroende av ett fungerande samhälle såväl när det gäller infrastruktur, utbildning som andra förhållanden. Det finns två intressanta frågeställningar när det gäller tidens utveckling. Den ena är den sjunkande löneandelen i förhållande till vinstandelen i ekonomin som gör att skattebaserna i ekonomierna minskar då vinsterna tränger ut löneandelen, som jag beskrev. Det andra är att trenden för att locka investeringar och bibehålla verksamheter är att sänka skatterna kraftigt. I EU-27 har bolagsskatterna sänkts från och i EU-17 från 34,4 till 25,7. Jag ställer därför frågan till och : Är det inte väsentligt att ta in problematiken med vinstnivåerna och välfärdens finansiering i den totala diskussionen? (S): Tack så mycket! Jag är nu den sista frågeställaren, och när vi nu har äran att ha här vill jag ställa en fråga som kanske är lite på gränsen för just frågan om BEPS. Inom EU pågår förhandlingar om nya EU-direktiv på upphandlingsområdet. I det arbetet ingår även . Det finns ett avsnitt som handlar om osunda förfaranden, det vill säga osunda affärsbeteenden som favorisering och korruption. Det finns också ett avsnitt som handlar om att man på grund av bland annat obetalda skatter och sociala avgifter ska kunna utesluta företag? Vi skulle gärna se att de förslagen blir verklighet. Min fråga blir då: Samarbetar med EU även när det gäller dessa frågor? Ser man till att företag som lägger anbud inom offentlig verksamhet är seriösa, det vill säga att man betalar sina skatter och sociala avgifter och inte utnyttjar skatteparadis eller har underleverantörer som hjälper dem att dumpa priset på anbuden? Många kommuner och regioner i vill redan nu ställa de kraven i sina upphandlingar, men tyvärr går det inte att genomföra på grund av att säger nej. Vi tycker dock att det vore bra om EU och kunde samarbeta i dessa viktiga frågor så att det kunde bli verklighet. : Tack ordförande! Jag ska försöka svara snabbt på en väldigt svår fråga om skattekonkurrens. Som du tog upp här har bolagsskattesatsen sänkts över hela världen Det pågår också en tuff debatt i om att sänka bolagsskatten. har den högsta bolagsskatten, , i hela världen – fransmännen ligger faktiskt över, men fransmän är rätt bra på det där med skatter. bolagsskatt är väldigt hög; de skulle vilja sänka den. Man ser en trend som handlar om skattekonkurrens. Vi menar att skattekonkurrensen i sig inte är något problem. Den skulle till och med kunna vara SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING 2013/14:RFR15 sund så länge den inte resulterar i skadliga skattesystem. Det man har haft en samsyn kring och sedan lade fram en rapport är att skadliga skattesystem måste fördömas och bekämpas. Det som är skadligt är om man har ett preferentiellt skattesystem där man inte har tillräcklig öppenhet och insyn när det gäller gränsöverskridande investeringar. Att ha en låg skattenivå som genomförs på ett korrekt vis är alltså inte något problem. Det stämmer att små och stora länder inte arbetar på samma sätt. I slutänden får vi inte överskatta skatternas effekter på var företagen lägger sin verksamhet. Vi som arbetar med detta är ofta helt besatta av skatter, men vi kan se att ekonomichefer och vd:ar tittar på många andra saker än skatter. De tittar på utbildad personal, säkerheten i landet, miljön, investeringarnas kvaliteter, den allmänna infrastrukturen och så vidare. Det måste vi faktiskt hålla i åtanke. Skattekonkurrens är alltså inte ett problem i sig. Det blir ett problem när det är inriktat på till exempel vissa skadliga system. Det är en del av åtgärdsplanen. I fråga om handlingsplanerna försöker vi ta itu med att återigen få i gång det arbete som har pågått när det gäller skadliga skattesystem. Vi har en grupp som tittar på alla olika system som finns. tittar man på patent. Jag vet inte vad konsekvenserna kommer att bli av det eller vilka beslut som kommer att fattas, men patentsystemen ses alltså över. Det gäller även kantonernas olika system i . Vi har inte tittat på system som inte är nationella än så länge, men det är ett problem i vissa länder. Kantonernas bolagsskatt i till exempel motsvarar av den totala skattebördan för företag. Det har man inte studerat tidigare. Vi vet att man har väldigt låga nivåer i olika kantoner för att försöka dra till sig internationellt kapital. Detta kommer vi alltså också att göra en översyn av. Vi vill alltså få i gång det arbetet igen, och det kommer också att utsträcka sig till icke-OECD-länder. Vi kommer även att göra en översyn av kriterierna för att skärpa dem. Detta beror dock på vad vi kan komma överens om genom samsyn. Det är svårt att ta itu med skattekonkurrens på ett öppet sätt. BEPS- projektet är inriktat på att neutralisera skatteeffekterna av att flytta vinsterna till ett jurisdiktionsområde där man inte har någon aktivitet i stället för att säga till att de borde ha bolagsskatt – det kommer ingen att kunna granska eller driva igenom. Vi kommer inte heller att kunna styra vilken skattesats man ska ha eller hur snabbt det ska samlas in. Som svar på den andra frågan har vi inte varit involverade i det offentliga upphandlingsdirektivet. Detta var alltså något nytt för mig. Vi har inte deltagit. Men med detta sagt har vi ett ganska gott samarbete med , med som jag också nämnde och även med rådet. Jag åker ibland till rådsmötena för att berätta om vår verksamhet. Vi har ett samarbete med parlamentet i fråga om land-till-land-rapporterna men också skattekonsekvenserna av att inte få in skatt när det gäller vissa skattefrågor i länder där man inte har god öppenhet och insyn. 2013/14:RFR15 SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING till exempel i Forumet för global öppenhet för att kunna identifiera vilka länder som följer reglerna. Kanske såg ni att vi hade ett möte i där vi gjorde en övergripande bedömning av jurisdiktionerna och hittade fyra jurisdiktioner som inte följer reglerna. Det är , , och – ett EU-land. Det har vi alltså tagit fram. Vi har även samarbetat med , , och några andra. Vi förklarar för dem vad det innebär så att de kan anpassa sin politik när det gäller investeringar. När det gäller kan de se till konsekvenser för olika direktiv, som det du nämnde till exempel. Vi deltar alltså inte i arbetet i parlamentet eller olika projekt, men det finns kopplingar. Jag ger också tillfälle att kort kommentera frågeställningen om skattekonkurrens. : Som jag sade i min inledning är det ett problem. Vi har sett ökad konkurrens när det gäller bolagsskattebaser, och det har drivit ned de nominella skattesatserna i vår omvärld under en . Det handlar om rörliga skattebaser, och därför kommer de nominella skattesatserna ned snabbt. Det innebär att relativt sett större börda kommer på mer orörliga skattebaser. En obalans är naturligtvis ett problem när det gäller legitimiteten och trovärdigheten i vårt skattesystem. Det löser man inte bara med själva bolagsskattesatsen. Det handlar om att kombinera skattebaserna med den totala ekonomiska miljön som gör det attraktivt att driva verksamhet i . Det är vårt perspektiv. Men när det gäller BEPS är det klart att fokus är på att få bort möjligheterna till dubbel icke-beskattning. Det är också en byggsten i att skapa legitimitet för vårt skattesystem. Man måste se det på det sättet. Detta är en komponent. Vi får ta det steget, utvärdera och sedan se hur man går vidare till nästa steg. Ordföranden: för de frågor som har ställts och tack för de svar som har berikat oss mycket! får utskottets vice ordförande tillfälle att avsluta utfrågningen. (S): Jag ska börja med att tacka för ett spännande seminarium. Tack framför allt till som gjorde en avstickare på sin globala mission för BEPS-frågorna och dök upp här i . Det är vi hemskt tacksamma för. Tack också till från , till från och till som har varit här och försvarat och företagens färger på ett ypperligt sätt. SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING 2013/14:RFR15 Som jag sade i min frågeställning är debatten här i inte lika djup och het som i andra länder, även om en morgontidning i går började inse att detta är något man kan skriva om. Vi får än så länge sätta detta seminarium på folkbildningens konto och på så sätt bidra till att debatten kan komma i gång och att fler intresserar sig för dessa stora och viktiga frågor. Som ett bidrag till detta kommer detta seminarium att ges ut i form av en bok på svenska där allt som har avhandlats kommer att finnas med. Tyvärr är vi inte lika snabba som . Den blir inte klar . Det innebär att den inte kan bli årets julklapp, men vi tror ändå att den kommer att bli en bästsäljare framöver. En personlig reflexion – jag ska inte kommentera annat och sammanfatta eftersom det är mycket att smälta – är att det utifrån många ingredienser i det här känns som att och de nordiska länderna skulle kunna ta på sig en tydligare ledartröja. Vi har en rättssäker och effektiv skatteförvaltning av ett skattesystem som är överblickbart och i de flesta delar rättvist men också en tradition av att se längre än till våra egna länder och fundera på vad den här typen av insatser skulle kunna innebära för en värld där spänningarna och klyftorna kanske blir mindre. Därför tänker i alla fall jag engagera mig mycket framöver. Jag tror att skatteutskottet kommer att följa frågan väldigt noga . Hemskt mycket tack för detta! Ordföranden: Med det är utfrågningen avslutad. Tack för visat intresse! Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – En uppfölj- offentliga utfrågning om forsknings- och Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och seminarium om en nordisk samekonvention eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroen- devård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En uppföljning Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för mervärdeskatt offentliga utfrågning om framtida Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH NÄRINGSUT- Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? seminarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av beslut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och arbetsmark- Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för experter, specialister, forskare offentliga utfrågning om PISA- öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i ( För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen