eunbil · H10N2C92A5 · 2014-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljö) Dagordningspunkt 3: Förslag till och rådets förordning om ändring av direktiv /18/EG som ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier. Interinstitutionellt ärende: 2010/0208 (COD) - Diskussion Dokument: 12371/10 ENV 499 AGRILEG 100 271 MI 254 DENLEG 71 CODEC 714 ADD 1 dokument: Fakta-PM: 2009/2010 FPM125 Förslaget har tidigare behandlats vid samråd med 2010, , och samt . Vidare hölls en överläggning med om svensk ståndpunkt i miljö- och jordbruksutskottet . Bakgrund presenterade kommissionen ett förslag till en EU-förordning som tillfogar en artikel 26b till direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön. Artikeln ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Utöver det föreslås inga förändringar när det gäller själva hanteringen av ansökningar och godkännanden av GMO i EU. Enligt kommissionens föreslagna artikel 26b får en medlemsstat inte åberopa miljö- och hälsoskäl som grund för ett förbud eftersom dessa skäl redan har beaktats i den riskvärdering som föregår ett EU-godkännande. De skäl som anges för förbud enligt artikel 26b ska också vara i överensstämmelse med och i enlighet med EU:s internationella förpliktelser, till exempel WTO-bestämmelserna. Genom att gå vissa medlemsstater till mötes i frågan om att begränsa odling av GMO hoppas kommissionen att dessa medlemsstater i högre grad kan förmås att rösta för att godkänna GMO för odling när en riskvärdering visat att den är säker för människa, djur och miljö. Kommissionen anför att förslaget att låta medlemsstaterna under vissa förutsättningar själva bestämma över huruvida man vill tillåta odling av en GMO ligger i linje med subsidiaritetsprincipen. Kommissionen har betonat att en medlemsstats beslut om begränsning av odling ska klara en EU-rättslig prövning samt vara godtagbara under WTO-rätt. Förslaget har behandlats vid miljöråden 2010, , och samt . Vid miljörådet kunde inte rådet enas kring en politisk överenskommelse eftersom en blockerande minoritet motsatte sig det kompromissförslag som det danska ordförandeskapet lagt fram. Sedan förhandlingarna startade har totalt fem rättsliga utlåtanden, angående förslagets förenlighet med och WTO-regler, presenterats av kommissionen, rådets rättstjänst samt rättsliga avdelning. Under förhandlingarna har kommissionen föreslagit en indikativ lista på grunder som medlemsstaterna skulle kunna tänkas åberopa för att begränsa eller förbjuda odling i enlighet med den föreslagna artikel 26b. Efter diskussion under det ungerska ordförandeskapet 2011 föreslogs en kompromiss som innebar att listan fördes in i artikeltexten samt kortades ned. Den listan omfattade allmän moral, undvikande av GMO i andra produkter, socialpolitiska målsättningar, upprättande av stads- och detaljplaner, kulturpolitiska skäl och kompletterande miljöpolitiska skäl som inte redan bedömts i enlighet med GMO-lagstiftningen. Det ungerska ordförandeskapet hade som ambition att nå en överenskommelse i första läsningen med , vilket de inte fick något stöd för och de lämnade istället en lägesrapport vid miljörådet . Under det polska ordförandeskapet 2011 fördes fortsatta förhandlingar där bl.a. vidare diskussioner fördes om grunden för nationella beslut och förslagets förenlighet med WTO. röstade i plenum om förslaget . Vid miljörådet presenterade det polska ordförandeskapet en lägesrapport över förhandlingarna. Under det danska ordförandeskapet 2012 diskuterades bland annat listan över grunder vidare och det danska kompromissförslaget innehöll två distinkta delar. Den första delen gick ut på att en medlemsstat och en GMO-producent ges möjlighet att komma överens om att en ansökan om godkännande av en GMO inte ska gälla hela eller delar av den medlemsstatens territorium. Denna överenskommelse tas sedan in i EU-beslutet om godkännande av GMO:n. Det danska förslaget innebär också ett förtydligande av kommissionens ursprungliga förslag när det gäller möjligheten att nationellt besluta om en begränsning eller ett förbud. kompromissförslag har angivit grunder för sådana nationella beslut men i det danska förslaget hade dessa tagits bort och i stället angavs olika exempel i beaktandesatserna exempelvis markanvändning och socioekonomiska aspekter. Vidare klargjordes att grunden för ett nationellt undantag inte får komma i konflikt med den miljöriskbedömning som redan gjorts på EU-nivå av livsmedelsmyndigheten . ställde sig positivt till det danska ordförandeskapets komprommissförslag. Vid miljörådet kunde dock inte rådet enas kring en politisk överenskommelse eftersom en blockerande minoritet motsatte sig det kompromissförslag som det danska ordförandeskapet lagt fram. Det grekiska ordförandeskapet har tagit fram ett smärre reviderat kompromissförslag som utgår från det danska kompromissförslaget och som förtydligar tillvägagångssätt för medlemsstaterna att göra undantag från GMO samt övergångsregler för de redan beslutade GMO:erna under direktiv /18. Detta kompromissförslag har kort diskuterats vid ett rådsarbetsgruppsmöte . Diskussionerna vid detta möte visade att det reviderade förslaget, efter ytterligare förhandligar och tekniska klargöranden, skulle kunna få ett brett stöd. Ordförandeskapet har för avsikt att vid miljörådet föra en diskussion för att se om det finns förutsättningar för att kunna fortsätta arbetet mot en politisk överenskommelse. Rättslig grund och beslutsförfarande Förslaget grundas på artikel 114 i EUF-fördraget, som behandlar åtgärder för att upprätta den inre marknaden. Beslut fattas med ordinarie lagstiftningsförfarandet (artikel 294 EUF-fördraget). Förslag till svensk ståndpunkt Inför har det grekiska ordförandeskapet tagit fram följande två frågor som underlag för diskussionen: Finns det en gemensam syn om att återuppta diskussionerna för denna lagstiftningsdossier? Ja, regeringen ställer sig positiv till att återuppta diskussionerna. Utgör ordförandeskapets kompromissförslag en god grund för fortsatt tekniskt arbete i syfte att nå en politisk öerenskommelse? Ja, regeringen anser att det grekiska ordförandeskapets reviderade förslag utgör en god grund för vidare diskussion med syftet att nå en politisk överenskommelse. Svenska generella synpunkter som framförts under förhandlingarna Regeringen har under förhandlingarna välkomnat kommissionens ansträngningar för att lösa problemen inom GMO-området, men har också sett svårigheter med det förslag som presenterats. Generellt för regeringens position är att vi vill se lösningar som säkrar miljö och hälsa och som är i överensstämmelse med regelverket för den inre marknaden och WTO. Regeringen är mån om att kärnan i , nämligen en vetenskapligt grundad riskbedömning från fall till fall av GMO även i fortsättningen ska vara grunden för godkännande av GMO inom EU. Detta inbegriper försiktighetsprincipen. Regeringen konstaterar att EU har reformerat men att dessa reformer inte har bidragit till att överbrygga motsättningarna mellan medlemsstaterna. Meningsskiljaktigheterna i GMO-frågan är stora och frågan är om kommissionens förslag kan lösa dem. Även om det nuvarande i EU är föremål för oenighet fungerar det i den meningen att riskbedömningar görs och att ärenden handläggs även om det inte går att fatta beslut varken på kommitté- eller rådsnivå. Utgångspunkten för regeringens ståndpunkt är att förslag på GMO-området bör syfta till ett närmande mellan medlemsstaterna och innebära en förbättrad tillämpning av regelverket. Oförmågan att ta gemensamma beslut om tillstånd för GMO-användning och den utdragna beslutsprocessen är ohållbar. Det är även oacceptabelt att en pågående handelstvist om GMO med inte avslutas. Under förhandlingarna fördes diskussioner bland annat om på vilka grunder nationella beslut om begränsningar eller förbud ska fattas. För regeringen har det varit viktigt att kommissionens förslag utvecklas till att vara i överrensstämmelse med och . Regeringen har därför tidigt framfört behov av klarlägganden gällande förslagets förenlighet med regelverket för inre marknaden och WTO för att kunna göra en helhetsbedömning. Under förhandlingarna har framfört, med tanke på WTO-förenlighet, att det finns problem med att nationella beslut ska kunna baseras på allmänt hållna grunder såsom allmän moral, socialpolitik och kulturpolitik. Den svenska inställningen är vidare att man nationellt inte ska kunna överpröva den hälso- eller miljöriskbedömning som redan gjorts på EU-nivå. inställning I () är , rapportör för miljöutskottet. EP röstade i plenum och flera av ändringsförslagen är långtgående. Bland annat listan med möjliga skäl att begränsa odling omfattande medan ändringar av vetenskapliga riskvärderingsprinciper föreslås och krav ställs på obligatoriska skadeståndsfonder i medlemsstaterna. Förslaget Kommissionens föreslagna nya artikel 26b till direktiv om avsiktlig utsättning av GMO i miljön ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av en GMO inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Kommissionen föreslår inga förändringar när det gäller själva hanteringen av ansökningar och godkännanden av GMO i EU. Principen med sammanhållna EU-godkännanden vidmakthålls men möjlighet skapas för medlemsstaterna att under vissa förutsättningar avstå från odling av EU-godkända GMO på det egna territoriet. De grunder som kan åberopas för ett förbud enligt den föreslagna artikeln får inte vara miljö- och hälsoskäl eftersom sådana skäl redan har beaktats i den riskvärdering som föregår ett EU-godkännande. De skäl som anges för förbud enligt artikeln ska också vara i överensstämmelse med . Kommissionen anger att det särskilt gäller principen om icke-diskriminering mellan inhemska och icke inhemska produkter samt bestämmelserna om kvantitativa begränsningar av handeln mellan medlemsstaterna och att åtgärderna inte heller får stå i strid med EU:s internationella förpliktelser, särskilt inte med förpliktelserna gentemot WTO. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa 13 kap. och förordning (2002:1086) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön genomför det s.k. utsättningsdirektivet /18/EG i svensk lagstiftning. I regleras tillstånd av odling av nya växtsorter i utsädesförordningen (2000:1330). Ekonomiska konsekvenser Det finns inga identifierade konsekvenser för de offentliga finanserna så länge inte väljer att genomföra förslaget nationellt. Om vill tillämpa möjligheten att förbjuda odling av en GMO nationellt kan det innebära en ökad administrativ börda för involverade myndigheter. Om den nationella beslutsrätten skapar olika odlingsregler inom EU försvårar det för både planering av utsädesproduktion och handel med utsäde.