rir · H2B59 · 2014-04-23 00:00:00 — av psykisk eller fysisk ansträngning till följd av omsorgsgivandet. I forskarnas studie visade det sig att sjukskrivning enstaka dagar och var ungefär lika vanliga för män och kvinnor, för kvinnor och för män. Bland de som hjälpte en närstående hade av kvinnorna varit sjukskrivna enstaka dagar och på grund av anhörigomsorgen. Det var betydligt vanligare än bland männen, där motsvarade siffror var och 4 procent.42 39Socialstyrelsens befolkningsstudie , s. 33–34. Att anhöriga som ger mycket omsorg påverkas mest bekräftas i Szebehely, , , (2014), s. 18. 40Socialstyrelsens befolkningsstudie , s. 39. 41Szebehely, , , (2014), s. 18. Att kvinnor drabbas mer än män när det gäller effekter på hälsan visades också i Flyckt , m.fl. (2013). 42Szebehely, , , (2014), s. 26–27. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 2.2.2Svårt att hinna med att ha en egen fritid och relationer Negativt har väl varit att det tagit tid, men det har ju varit tid som jag velat lägga, det är ju min mamma. Det är ju inget konstigt. Jag har inte påverkats negativt. Jag har inte haft så mycket egen fritid. Tiden som blev över gick åt till mina barn.43 En majoritet av de anhöriga upplevde inte att omsorgsgivandet påverkade umgänget med vänner enligt studie. Men upplevde att det ofta eller ibland är svårt. De som hjälpte en make/maka/partner, ett barn eller en förälder påverkades i störst utsträckning. 44 Bland de medelålders anhöriga i forskarnas studie visar det sig att kvinnor i högre utsträckning än män påverkades när det gällde umgänge med vänner och fritidsaktiviteter. 2.2.3Några anhöriga omsorgsgivare får ekonomiska problem Majoriteten av de anhöriga, i studie, har inte upplevt ekonomiska problem på grund av omsorgen. Men med ökad omfattning på omsorgsgivandet ökar förekomsten av ekonomiska problem. I studie uppgav av de som gav i omsorg att omsorgsgivandet gett ekonomiska problem. Det var även av de anhöriga som gav ekonomiskt stöd och bidrag till närståendes försörjning.46 Denna bild bekräftas av . Mediciner och vård får betalas av patienterna som ofta har en dålig ekonomi. När de närstående inte kan betala kliver de anhöriga enligt . Bilden bekräftas ytterligare av studien om anhöriga till personer med psykos som visade att av deras bruttoinkomst lades på vårdrelaterade aktiviteter. Kvinnor drabbades mer än män.47 2.2.4 Arbetslivet är en utmaning för anhöriga En gång förlorade jag faktiskt jobbet på grund av min syster. Jag blev avskedad från en affär där jag arbetade. Jag kom för sent en gång på grund av att jag inte vågade lämna min syster när hon var förvirrad och pratade konstigt. Det var efter hennes första psykos, så jag förstod att jag måste hålla lite koll på henne. Jag berättade för chefen vad som hänt, men det hade hon ingen som helst förståelse för.48 Många anhöriga förenar arbete med att ge omsorg till nära och kära. För anhöriga kan det vara svårt att kunna fokusera, att hålla tider och att hinna med 43Djupintervju 5: förvärvsarbetande dotter till mamma med demens. 44Socialstyrelsens befolkningsstudie , s. 37. 45Szebehely, , , (2014), s. 17. 46Socialstyrelsens befolkningsstudie , s. 37–38 och 26–28. 47Flyckt , m.fl. (2013). 48Wikström, (2010), s. 51 STÖDET TILL ANHÖRIGA OMSORGSGIVARE sina uppgifter.49 De kan bero på flera olika saker som att den anhörige behöver sköta kontakter med myndigheter och sjukvård på telefon och på akututryckningar när oförutsedda saker inträffar.50 Svårt att koncentrera sig på jobbet De negativa konsekvenserna för arbetssituationen var genomgående större för kvinnor än män i forskarnas studie. Kvinnor hade svårare att koncentrera sig på arbetet när de gav anhörigomsorg än vad män hade. Effekterna var störst bland de som gav mest omsorg, oavsett kön.51 Att koncentrationen på jobbet påverkas bekräftas i en studie av anhöriga till personer med psykoser. Personerna som deltog i studien uppskattade att deras produktivitet på arbetet försämrades eller av en arbetsvecka.52 Anhöriga går ner i arbetstid eller slutar arbeta Föräldrar till flerfunktionsnedsatta saknar stöd efter det att deras barn har fyllt . Ingen jobbar heltid och det är oftast kvinnor som går ner i arbetstid. Sjukskrivningar är vanligt. Som anhörig till en person med flerfunktionshinder måste du vara kontaktbar.53 uppger att situationen som beskrivs i citatet delas av en stor mängd anhöriga oavsett diagnos eller funktionsnedsättning hos den närstående.54 anser att omsorgsgivandets effekter på möjligheterna att förvärvsarbeta måste uppmärksammas. av de anhöriga i befolkningsstudie hade gått ned i arbetstid på grund av sitt omsorgsgivande och hade slutat att arbeta. Det var vanligare att kvinnorna att gick ned i arbetstid än att männen gjorde det. Studien visar också att av de som gav mycket omfattande omsorg, mer än , hade gått ner i arbetstid på grund av omsorgsgivandet.55 Att kvinnor och de som ger mycket omfattande omsorg i högre utsträckning än andra anhöriga går ner i arbetstid eller slutar arbeta visades också i forskarnas studie. 49Szebehely, , , (2014), s. 19. 50Szebehely, , , (2014), s.8 och (2012b), s. 11–12. 51Szebehely, , , (2014), s. 19–21. 52Flyckt , m.fl. (2013). 53Intervju med Nka Anhöriga till personer med flerfunktionsnedsättning . 54Anhörigas faktagranskning av delar av rapportutkast. 55Socialstyrelsens befolkningsstudie , s. s. 49 och 34–36. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN En del har minskade inkomster på grund av anhörigomsorgen Minskade inkomster på grund av anhörigomsorg förekommer och var vanligt bland de som ger mest hjälp. av kvinnorna och av männen i åldrarna 45–som ger anhörigomsorg uppgav att de i hög grad eller i viss mån fått minskade inkomster på grund av anhörigomsorgen. Bland de som ger hjälp , hade av kvinnorna och av männen fått minskade inkomster på grund av omsorgsgivandet.56 2.2.5Socialförsäkringssystemet och arbetsmarknadslagstiftningen är inte anpassade till anhörigas behov Det finns en del arbetsrättsliga frågor som är viktiga: vab för närstående, flexibla arbetstider och pensionsfrågor. Dessa frågor samspelar nära med synen på vad det offentligas ansvar egentligen är.57 Oförutsedda kriser och situationer som uppstår plötsligt och måste tas omhand är vanligt för anhöriga som vårdar närstående. Detta innebär att anhöriga kan behöva ta ledigt från arbetet med kort varsel. Behov av ledighet uppstår även planerat när anhöriga exempelvis ska följa med på läkarbesök. Det kan också handla om att anhöriga lägger ner mycket tid på omsorgsgivandet. Arbetsmarknadslagstiftningen i är inte anpassad för dessa typer av situationer, enligt forskaren . Anledningen är att den svenska modellen har byggts upp kring att samhället har ansvaret för vård, omsorg och försörjning.58 Andra länder med en mer familjecentrerad vård och omsorg har fört in mekanismer i arbetsmarknadslagstiftningen för att skydda anhöriga. Ett sådant exempel är som har vidtagit flera åtgärder för att göra det lättare för anhöriga att förena arbete med omsorg. Bland annat finns lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg.59 Vissa skyddande mekanismer finns dock i svensk lagstiftning: närståendepenning och rätt till ledighet av trängande familjeskäl.60 56Szebehely, , , (2014), s. 31. 57Intervju med Nka Anhöriga till äldre . 58Sand, (2010), s. 12 och s. 21–22. Liknande synpunkter framkommer även i intervjuer med och FUB . 59NHS Your rights – A guide to carers rights. 60Se 47 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110) om närståendepenning. Arbetstagaren har rätt till ledighet från arbetet då denne får närståendepenning enligt 20 § lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård. Se även lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. STÖDET TILL ANHÖRIGA OMSORGSGIVARE Närståendepenning och rätt till ledighet för att vårda en svårt sjuk närstående En person som vårdar en närstående som är svårt sjuk kan få rätt till närståendepenning för den tid som denne avstår från förvärvsarbete. Med svårt sjuk avses att hälsotillståndet är så nedsatt att det finns ett påtagligt hot mot den sjukes liv. är ansvarig för att handlägga och betala ut ersättningen. Närståendepenning lämnas för sammanlagt per person som vårdas. Antalet dagar som utbetalas varierar i genomsnitt mellan 10,6 och . Det är en relativt sett liten förmån, utbetalades . Den har dock blivit mer utnyttjad . Utbetalade belopp har ökat . De flesta ansökningar beviljas, . rörde det sig om nästan 14 000 beviljade ansökningar.61 Vi skriver intyg om närståendepenning. Inte så svårt att få igenom. Men det underutnyttjas, hos oss används det nästan bara i livet. Då hör vi ofta att de anhöriga har tagit semester och tjänstledighet.62 Det finns olika problem med förmånen enligt . Ett problem är att den anhörige inte kan få ersättning för trefjärdedelar av en arbetsdag vilket är efterfrågat. Närståendepenning finns bara i nivåerna hel, halv och Det är svårt att förklara för de personer som ansöker om närståendepenning varför de bara beviljas . Vidare anser att det finns vissa missförstånd bland läkare i vilka situationer som man kan få närståendepenning. Det kan även vara svårt för läkare att avgöra om ett påtagligt hot mot den närståendes liv föreligger vid exempelvis demenssjukdomar och cancerdiagnoser. menar också att det är svårt att veta om man ligger rätt i bedömningar och handläggning då det saknas vägledande rättsfall. De domar som finns är från 1990-talet.63 Rätt till ledighet av trängande familjeskäl Det finns rätt till ledighet från sin anställning av trängande familjeskäl i samband med sjukdom eller olycksfall som gör arbetstagarens omedelbara närvaro absolut nödvändig. Rätten kan inte inskränkas genom avtal men kan begränsas genom kollektivavtal till ett visst antal dagar , till ett visst 61E-post från och . 62Intervju med läkare verksam vid . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN antal dagar för varje tillfälle eller både och.64 Hur vanligt förekommande det är att anhöriga utnyttjar detta saknas det kunskap om. Laglig rätt till kortare eller längre ledighet saknas i andra fall Det har funnits och finns krav på mycket möten. Det har gått ut över arbetet, mycket flextid har jag kunnat använda. Det har också hänt att jag har tagit semester för att klara av det men ofta har det bara varit en del av dagen.65 För att lösa planerad och oplanerad frånvaro från arbetet är det vanligt att anhöriga använder sig av komp- eller flexledighet och semester. Därmed påverkas de anhörigas möjligheter till vila och egen ledighet. Hälften av de anhöriga hade använt sig av komp- eller flexledighet. Det var också vanligt att ta semesterdagar för att ge omsorg. Mer än en tredjedel av de anhöriga hade gjort detta enligt forskarnas studie.66 För föräldrar till minderåriga barn finns möjlighet till betald ledighet när barnet är sjukt. Motsvarande möjlighet saknas för andra typer av anhöriga som behöver ge vård till en sjuk närstående. Företrädare för och menar att det uppstår problem kring vuxna barn med psykiska eller fysiska funktionshinder som bor hemma eller i eget boende. När de blir sjuka och inte kan vara på daglig verksamhet saknas ofta alternativ till att föräldrarna tar ledigt för att ta hand om dem. De kan inte vara ensamma hemma utan tillsyn på grund av sin funktionsnedsättning. Arbetsgivarens inställning är viktig Det har inte påverkat mitt arbetsliv, jag har möjlighet att arbeta hemifrån. Hade jag inte haft ett sånt jobb hade jag behövt ta ledigt många timmar från jobbet.67 Arbetsgivarens inställning är avgörande för om det ska gå att förena ett arbete med anhörigomsorg. Forskning har visat att anhöriga till och med kan uppleva arbetet som en källa till återhämtning, där den anhörige kan lämna sin vårdroll och istället få bekräftelse för andra egenskaper.68 För arbetstagare finns det ingen rätt att gå ner i arbetstid för att ge omsorg. Det är upp till varje arbetsgivare att göra en bedömning i varje fall om det ska tillåtas eller inte.69 641–2 §§ lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. 65Djupintervju 1: förvärvsarbetande dotter till mamma med demens och pappa med neurologisk sjukdom. 66Szebehely, , , (2014), s. 22. 67Djupintervju 5: förvärvsarbetande dotter till mamma med demens. En liknande bild gavs i djupintervju 1: förvärvsarbetande dotter till mamma med demens och pappa med neurologisk sjukdom. 68Gough, (2013), s. 66. STÖDET TILL ANHÖRIGA OMSORGSGIVARE Enligt företrädare för Nkas och Anhörigas Riksförbunds projekt för anhöriga framhålls möjligheten att gå ner i arbetstid eller att i perioder byta arbetsuppgifter som värdefullt för anhöriga. Det handlar alltså inte bara om ett behov av flexibla arbetstider även om det är viktigt för många.70 Majoriteten av de anhöriga, åtta av tio, i studie tyckte att det kändes bra att ge omsorg men en av tio tyckte att omsorgen de gav aldrig var tillräcklig. Befolkningsstudierna som genomförts av forskare och visar att de flesta anhöriga är vuxna barn som ger omsorg till sina föräldrar. Generellt gav anhöriga som bodde tillsammans med sina närstående, exempelvis äldre makar, en mer omfattande omsorg. Den mest förekommande omsorgen var att ge praktisk hjälp, hjälp med inköp, städning eller socialt umgänge enligt befolkningsstudie. Livet påverkas av att ge anhörigomsorg. Det gäller exempelvis hälsan, fritiden, arbetslivet och ekonomin. De flesta anhöriga påverkas dock inte på ett negativt sätt enligt befolkningsstudierna. Det finns särskilt två grupper som drabbas av negativa konsekvenser av att ge omsorg: de som ger en mycket omfattande omsorg och kvinnor. Stöd för anhöriga som förenar anhörigomsorg och arbete saknas i stor utsträckning i socialförsäkringssystemet och Närståendepenning används i liten utsträckning och det saknas information om hur vanligt det är att rätt till ledighet av trängande familjeskäl används. Anhöriga som ger omsorg är därför i stor utsträckning beroende av sina arbetsgivares välvilja för att kunna stanna kvar på arbetsmarknaden. 70 Intervju med Nka Arbetsgivare för anhöriga . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Berättelse från en mamma och anhörig till en vuxen son med autism Min son har kunnat bo kvar hemma än så länge tack vara avlösningen vi får på kortis [korttidsboende]. Men han får bara ha kvar sin plats tills han är minus . Man kan söka vuxenkortis, men det blir nog inte bra. Han behöver kontinuitet för att må bra. Kommunen försökte minska kortis på grund av att han har personlig assistans. Men det ena ersätter inte det andra. Han behöver mer kortis och mindre personlig assistans. Den frigörande processen är kortis för att han ska flytta hemifrån. Handläggaren sa att det var väldigt ovanligt med så många timmars personlig assistans och kortis. Jag vet att det inte är det som ska styra, utan hans behov av stöd. Hans situation är hans och ska inte jämföras med andras. Handläggaren provocerade mig när hon sa att ja, men din son har ju haft det väldigt bra. Men det är ju inte bara honom det handlar om, utan hela familjen. Jag tycker inte att han haft för mycket insatser, jag tycker att han haft det som krävs för att kunna bo hemma. Beslut fattas i taget. De säger att situationen kan förändras, men han kommer alltid att ha behov av stöd dygnet runt. Vi har en bra handläggare men vi har i alla fall behövt överklaga alla insatser utom en. Jag har behövt strida för att få insatser och vissa har gått till domstol. för överklagandet är man utan insatser. Vi måste göra det bästa av situationen, vi måste hitta en lösning. Den kommer inte från kommunen, handläggaren sa det rent ut. Vi har fått hjälp, men vi har behövt kämpa för hjälpen. Även om du har fått en insats måste du själv hitta personalen, kommunen har ingen. Vi hittar lösningar och dessa lösningar håller bara ett kort tag, sedan måste vi hitta nya lösningar, det är oerhört stressande. Vi måste också planera för den dag vi inte finns längre och det är också stressande. Vi är beroende av kompetent personal, det är viktigast för våra barn. Det enda skyddsnätet är vi föräldrar. För att få tillvaron att gå ihop jobbar jag halvtid på mitt jobb och halvtid som min sons assistent. Det är inte riktigt så jag vill ha det, men det är enda sättet att lösa det på. Jag tror inte att jag kan jobba mer. Att vara anställd som assistent innebär att jag inte blir lidande ekonomiskt då jag tar hand om min son. Jag har jobbat med annat tidigare, men jag orkade inte. Det jag jobbar med nu är inte något jag utbildat mig till, det är inget jag egentligen vill jobba med. Det är ett val som jag har tvingats att göra för att få det att fungera. STÖDET TILL ANHÖRIGA OMSORGSGIVARE GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 3 Införandet av kommunalt anhörigstöd Statliga åtgärder för att förbättra för anhöriga har vuxit fram successivt. I den här granskningen har vi valt att fokusera från det att kommunernas ansvar för anhörigstöd först skrevs in i socialtjänstlagen, SoL, fram till den andra lagändringen 2009. Här beskriver vi först hur anhörigstödet har växt fram åren 1998–2009, hur reformen av anhörigstödet har genomförts och vad den innebär. Avslutningsvis går vi igenom hur mycket statliga medel som satsats på anhörigstöd. 3.1Från bör till ska – anhörigstödet i socialtjänstlagen infördes den första bestämmelsen i socialtjänstlagen om stöd till anhöriga med lydelsen att genom stöd och avlösning bör underlätta för närstående.71 Motivet var att förebygga att anhöriga skulle bli utslitna fysiskt och psykiskt. En orsak till lagändringen var den växande kunskapen om att anhöriga ansvarade för en huvuddel av insatserna inom äldreomsorgen och betydande delar inom andra områden, utan att det var självklart att anhöriga fick stöd. Både positiva och negativa erfarenheter av anhörigstöd fanns men om anhöriga fått stöd eller inte berodde ofta på hur påstridig den anhörige varit. Då det i allmänhet saknades policydokument i kommunerna blev anhöriga beroende av enskilda handläggares syn på anhöriga och stöd till anhöriga.72 En skärpning av lagstiftningen diskuterades och behandlades av utredningar och i under regeringar . kom med tillkännagivanden till regeringen om att överväga eller utreda en tydligare lagreglering av anhörigstödet. finns en ny lydelse av 5 kap. 10 § SoL som anger att socialnämnden ska erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stödjer en närstående 71Prop.1996/97:124, bet. 1996/97:SoU18, rskr. 1996/97:264. Förslaget kom i SOU 1994:139, s. 321. 1996/97:124, s.30, se även SOU 1994:139, s.321–323 och s. 327–330. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307, och bet. 2001/02:SoU11, s. 31, rskr. 2001/2002:178 och bet. 2003/2004:SoU4, s. 40, rskr. 2003/04:154, bet. 2004/05:SoU1, rskr. 2004/2005:114. Se även SOU 1999:97, s. 272 ff. och SOU 2003:91 s. 443 och s. 513. STÖDET TILL ANHÖRIGA OMSORGSGIVARE som har funktionshinder.74 I samband med lagändringen ändrades också lydelsen av lagrummet på ytterligare ett sätt. Avlösning togs bort som en specificerad form av stöd. Målgruppen för bestämmelsen ändrades däremot inte utan är fortfarande densamma.75 3.1.1Kommunerna har fått ett stort handlingsutrymme Anhörigstödet i kommunerna regleras genom en ramlagsbestämmelse i SoL. Staten har därigenom gett kommunerna ett betydande utrymme att själva avgöra ambitionsnivå och vilket stöd som ska erbjudas de anhöriga. Regleringen innebär att kommunen har en skyldighet att erbjuda stöd, men den ger inte den enskilde någon rätt till ett visst stöd.76 Ramlagstiftningar, som SoL, är utformade för att möjliggöra anpassningar till nya behov. I SoL finns vissa skyldigheter för kommunerna om att bedriva vissa verksamheter för att tillgodose medborgarnas behov. Kommunerna har själva fått bestämma hur verksamheten ska bedrivas.77 3.1.2Motiv till lagändringen – underlätta för anhöriga och minska kostnaderna för samhället Motivet till att förändra SoL var enligt regeringen bland annat att anhörigas insatser var omfattande och att de hade ökat senare hälft. Utvecklingen berodde enligt regeringen exempelvis på omstruktureringar av vård och omsorg samt den ekonomiska utvecklingen.78 Vidare framförde regeringen att samhällets insatser oftast är ett komplement till anhörigas insatser. skrev dock regeringen att det i grunden är ett offentligt åtagande att tillgodose medborgarnas behov av vård och omsorg. På grund av detta ansåg regeringen att det var rimligt att anhöriga får särskilda insatser från samhället i form av stöd och uppmuntran. Ett väl fungerande stöd till anhöriga kan leda till att anhöriga orkar ge omsorg än man annars skulle ha gjort. Stöd till anhöriga är därför ett arbetssätt för att förebygga mer kostsamma behov som annars skulle kunna efterfrågas, som exempelvis särskilt boende. Sådana mer kostsamma insatser kan skjutas upp och kanske till och med helt undvikas om anhöriga ges stöd enligt regeringens bedömning. Om belastningen blir för stor på de anhöriga kan det även medföra att de behöver söka vård för egen del. Av dessa skäl måste, enligt regeringen, syftet 74Lagen (2009:549) om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), Prop. 2008/09:82, bet. 2008/09:SoU19, rskr. 2008/09:249. 2008/09:82, s. s. 7–9 och 25. 2008/09:82, s. 24 och s. 38. 2000/2001:80, s. 82–83. 2008/09:82, s. 7–9. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN med samhällets stöd till anhöriga vara att genom förebyggande och stödjande arbete uppnå en högre livskvalitet för anhöriga och deras närstående.79 3.1.3Regeringen preciserade inte vad lagändringen innebar Det är inte tydligt vad lagändringen innebar för kommunernas ansvar för anhörigstöd. Detta trots att syftet med ändringen i lagtexten enligt regeringen var att förtydliga kommunernas ansvar för stöd till anhöriga.80 Regeringen skrev att: Eftersom ändringen i socialtjänstlagen innebär ett utökat åtagande för kommunerna ska finansieringsprincipen tillämpas.81 Vad regeringen avsåg med det utökade ansvaret utvecklade inte regeringen i propositionen. Regeringen var inte heller konsekvent i sin bedömning av vad förändringen innebar för kommunernas ansvar i propositionen. Regeringen skrev att kommunerna redan hade ansvaret för stöd till anhöriga som en del i det ansvar kommunerna har för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. 82 Men skrev regeringen i propositionen att det i viss mån är frivilligt» för kommunerna att ge stöd till anhöriga eftersom 5 kap. 10 § SoL fram till lagändringen endast innebär att kommunerna bör ge anhöriga stöd.83 3.1.4Otydlig finansiering av anhörigstödsreformen 2009 Det saknas underlag som visar hur finansieringsprincipen tillämpades i samband med lagändringen . Det är oklart vilken effekt borttagandet av avlösning som specificerad stödform har fått på finansieringen. Regeringen skrev i propositionen Ändring av socialtjänstlagen att statens styrning av i huvudsak sker genom målangivelser i SoL. Utifrån förändringar i målen ska kostnadsuppskattningar göras. För att ökade kostnader ska föreligga krävs att lagändringar ses som en ambitionshöjning, till exempel genom att en större grupp förutsätts ta del av insatsen eller att insatsen förutsätts vara av större omfattning eller av högre kvalitet i de enskilda fallen.84 2008/09:82, s. 34–35. 2008/09:82, s. 35. 2008/09:82 s. 37. 82Enligt 2 kap. 2 § SoL 2008/09:82, s. 27., se även Ds 2008:18, s. 41. 1996/1997: 124, s. 162–163. STÖDET TILL ANHÖRIGA OMSORGSGIVARE ansåg regeringen att lagändringen innebar ett utökat åtagande för kommunerna, och därför skulle finansieringsprincipen tillämpas.85 Regeringen kom överens med kommuner och landsting (SKL) om för att fortsätta att utveckla stödet till anhöriga 2009, och därefter Hur regeringen och SKL kom fram till dessa belopp framgår inte av regeringens proposition eller någon annan skriftlig dokumentation.86 Regeringens bedömning i propositionen om kommunernas åtagande och finansieringen skilde sig åt från förarbetena till lagändringen 2009.