rir · H2B514 · 2014-06-19 00:00:00 — Det finns en tendens till att individer som är kopplade till företag med många lokalkontor är överrepresenterade i bortfallsgruppen, men det är inga stora skillnader. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 1 Fördelning över bakgrundsvariabler i svars- och bortfallsgrupp Notera: Den ursprungliga datafilen var på företags-/lokalkontorsnivå. I denna fanns uppgift om kontaktperson och det förekom att samma kontaktperson var kopplad till fler än ett företag/lokalkontor. Undersökningens målpopulation är individer, dvs nämnda kontaktpersoner. rensades filen så att bara en rad per kontaktperson behölls. De tre bakgrundsvariablerna som används i bortfallsanalysen är karaktäristika för företag/lokalkontor. Den nämnda rensningen innebär att man måste vara försiktig så man inte feltolkar ovanstående procentuella fördelningar. I och med att man bara behåller en individ per företag/lokalkontor är fördelningarna inte representativa för gruppen företag/lokalkontor. Detta innebär dock inte några problem för själva bortfallsanalysen. ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bilaga 4 Definitioner av Arbetsförmedlingens uppföljningsverktyg och åtgärder Åtgärder som tillämpas innan leveransen påbörjas Avtalskontroll – tillämpas inför att en leverantör börjar leverera en tjänst och syftar till att se till att leverantörerna har fått tillräcklig information om tjänsten för att kunna bedriva verksamheten och att kontrollera att leverantören har de förutsättningar som krävs för att göra det i enlighet med avtalen. Uppstartsmöte – Inför start av nytt avtal/ny tjänst går Arbetsförmedlingen igenom tjänsten tillsammans med leverantören för att säkerställa att alla parter känner till de krav som ställs och att de har rätt förutsättningar för att bedriva verksamheten vid start. Leverantörsdialoger – en förebyggande insats som används för att lösa problem och säkra en bra leverans. I praktiken innebär detta besök hos upphandlade leverantörer i syfte att skapa bra relationer, fånga tidiga signaler och undvika missförstånd. Kvalitetskontroll – Vid inkomna klagomål kan Arbetsförmedlingen besluta att göra kvalitetskontroller. Kontrollen kan exempelvis bestå av att Arbetsförmedlingen begär in dokument för granskning. Rättelse – Rättelse begärs skriftligt när leverantören trots dialog och åtgärdsplan inte löst en situation där brister konstaterats. Arbetsförmedlingen kräver då att leverantören rättar till bristen. Avropsstopp – i det fall det som rättelsen avsett inte åtgärdats enligt kraven kan Arbetsförmedlingen sluta avropa tjänster från aktuell leverantör som frågan är under utredning. Hävning av avtal – om leverantören trots rättelse inte åtgärdat en brist kan avtalet hävas. Arbetsförmedlingen kan även häva avtal utan föregående begäran om rättelse om bristerna är nog allvarliga. – Arbetsförmedlingen genomför en inspektion bland annat men inte enbart när det finns misstanke om allvarligt avtalsbrott alternativt att det finns ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? upprepade klagomål på en leverantör med avtal på många orter där kvalitetskontroller inte har lett till en lösning. Då inspekteras leverantörens ledning och styrning av verksamheten för att se om det finns tillförlitliga processer och rutiner för att bedriva verksamhet av god kvalitet. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det ETABLERINGSLOTSAR – FUNGERAR LÄNKEN MELLAN INDIVIDEN OCH ARBETSMARKNADEN? Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt?