rfr · H10WRFR17 · 2014-05-28 00:00:00 — Det remitterade förslaget till lag om arbetstagarinflytande i europabolag utgör en svensk transformering av direktivet. Den omfattar en rad detaljregleringar som i många fall måste ses som rena överföringar av direktivets inte helt lättillgängliga artiklar och punkter och som kan sägas illustrera de svårigheter som ofta är förenade med en sådan överföring av gemenskapsbestämmelser till svensk rätt. I viss mån kan dessa svårigheter bero på att den svenska versionen av direktivet inte framstår som helt klar och otvetydig. Det är i vissa fall tveksamt i vad mån lagförslaget har samma innebörd som den grundläggande europatexten. 2003/04:122 bil. 2013/14:RFR17 TILLÄGGSUPPDRAG De remitterade lagförslagen har i huvudsak sin grund i det s.k. konglomeratdirektivet (2002/87/EG). Direktivet är i flera avseenden svårtillgängligt med flera bestämmelser som är otydliga till sin innebörd, vilket gör det svårt att fullt ut överblicka alla de konsekvenser som ett genomförande av direktivet kan komma att medföra. Detta innebär också att de lagtekniska lösningar som valts, särskilt när det gäller att i direktivkonform anda transformera delar av direktivet mer eller mindre direkt till svensk lagtext, kan framstå som mindre tillfredsställande. 2005/06:45 Lagrådets yttrande) Det är ganska vanligt att ett eller flera direktiv revideras. I vissa fall handlar det om stora ändringar och sammanslagningar av direktiv, men i andra fall kan det vara fråga om tillägg som innebär små förskjutningar. Ett ändringsdirektiv innebär t.ex. att informationsutbyte är frivilligt (konglomeratdirektivet, se prop. 2005/06:45). En annan svårighet med EU-rättsakter är att det parallellt kan pågå anpassningar och ändringar i andra svenska lagar och att reglerna på området för olika myndigheter ses över. Om ytterligare uppgifter omfattas i existerande regelverk verkar inte alltid vara möjligt att fastställa. Genomgång av lagförslag 1995/96–2008/09 I de propositioner som lades fram från det att blev medlem i Europeiska unionen till dess att sekretesslagen upphävdes har 61 lagärenden identifierats som har sin grund i EU-rätt, och regeringen har bedömt att det inte krävs några ändringar i SekrL (se bilaga, tabell 5). Lagärendena fördelar sig enligt följande: 32 propositioner lägger fram förslag som genomför ett eller flera direktiv. 13 propositioner innehåller lagförslag som baseras på att en eller flera förordningar äger giltighet och kräver anpassningar i svensk lag (t.ex. att en lag upphävs). 8 propositioner har sin grund i beslut (rambeslut eller utkast till rambeslut). 7 propositioner lägger fram lagförslag som innebär att tillträder en konvention eller ett tilläggsprotokoll (om det är en förutsätter det att Europeiska gemenskaperna har undertecknat den). I två fall handlar det om bilaterala avtal. I det ena fallet handlar det om ett komplement till ett med . I det andra fallet är det fråga om ett avtal med nordiska länder; ett komplement till EU:s konkurrenslagstiftning. Genomgång av lagförslag 2008/09–2012/13 I propositioner som lagts fram sedan OSL trädde i kraft fram till har identifierats 52 lagärenden där regeringen har TILLÄGGSUPPDRAG 2013/14:RFR17 bedömt att det inte krävts några ändringar i OSL (se bilaga, tabell 6). Av dessa 52 lagförslag har 25 stycken sin grund i EU-rättsakter. Lagärendena fördelar sig enligt följande: 20 propositioner innehåller lagförslag i syfte att genomföra ett eller flera direktiv. 6 propositioner innehåller förslag om lagändringar som föranleds av att en förordning trätt i kraft. 2 propositioner har sin grund i lagförslag på grund av rådsbeslut. Referens till tidigare bedömningar Det är ett genomgående drag att regeringen då och då grundar sin bedömning på bedömningar i tidigare lagärenden. Under arbetets gång har dessa hänvisningar förts in i en tabell (se bilaga, tabell 7). Det är inte helt ovanligt att hänvisningar även sker till äldre direktiv eller förordningar inom , särskilt när de revideras; sådana hänvisningar ingår dock inte i tabellen. Såvitt har kunnat noteras i denna genomgång refereras i 43 propositioner till bedömningar eller tolkningar i något tidigare lagärende när regeringen redogör för skäl till förslag. I vissa fall är det flera lagärenden som åberopas. Vanligaste hänvisningen till tidigare bedömning är förarbetena till sekretesslagen (prop. 1979/80:2 Del A). På vissa specialområden finns propositioner som är viktiga referenspunkter (t.ex. 1994/95:50 Nya kapitaltäckningsregler, 1994/95:184 Genomförande av EG:s tredje skaderespektive livförsäkringsdirektiv, 1999/2000:94 Moderniserade kapitaltäckningsregler). Man kan reflektera över vissa av dessa hänvisningar, särskilt de som gäller . Att hänvisa till en tidigare bedömning i ett lagärende fem, tio eller förutsätter att allt annat är lika. 2013/14:RFR17 BILAGA I denna bilaga återfinns samtliga tabeller som det refereras till i rapporten. I bilagan är de uppdelade under rubrikerna Huvuduppdrag och Tilläggsuppdrag. I tabell 1–4 redogörs för grunddata om ändringsförfattningarna utifrån huvuduppdraget. Tabellerna är strukturerade enligt följande: Utgångspunkten i samtliga tabeller är ändringsförfattningens SFS- nummer. Det anges i första kolumnen. I kolumn två redovisas propositionens rubrik och nummer. För att spara utrymme anges inte dokumentbeteckningen prop. utan enbart och nummer. EU-rättsakter anges i fet, kursiv stil. I kolumn tre anges vad ändringen består i, vilket oftast sker genom att texten i lagförslaget återges. Information ges om det är en ny paragraf, en ändring i en bestämmelse eller ett tillägg. I fallet med ändring eller tillägg kursiveras de ord som förändrats för att tydliggöra ändringen respektive tillägget. Skaderekvisit och eventuell påverkan på rätten att meddela och offentliggöra uppgifter redovisas också i denna kolumn. Sekretesstid anges endast i undantagsfall. I tabellens fjärde kolumn redovisas lagens avdelning och kapitel (enbart kapitel när det gäller SekrL). Det förekommer relativt ofta att en ändringsförfattning består av flera ändringar i olika kapitel. Om en ändring i ett kapitel enbart är av redaktionell art markeras det med ett [R] efter kapitel (detta är relevant enbart i tabell 2, 3 och 4). I tabellens näst sista kolumn i tabell 2, 3 och 4 förekommer information som hämtats från propositionen, ofta från regeringens överväganden eller författningskommentaren. Resultatet av Lagrådets hörande redovisas alltid. Om Lagrådet haft synpunkter på lagförslaget redovisas alltid hur regeringen har ställt sig till Lagrådets synpunkter. I tabellens sista kolumn anges utskottsbetänkande samt eventuella yttranden i ärendet av KU. Tabell 4 utgör en delmängd av tabell 2, dvs. här återfinns samlat de ändringar som har sin grund i EU-lagstiftning. 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 2013/14:RFR17 BILAGA BILAGA 2013/14:RFR17 Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – En uppfölj- offentliga utfrågning om forsknings- och Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och seminarium om en nordisk samekonvention eHälsa – nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroen- devård – vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg – En uppföljning Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Förstudie – utbildningsvetenskaplig forskning Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för mervärdeskatt offentliga utfrågning om framtida Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET OCH NÄRINGSUT- Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Kontraheringsplikt vid tecknandet av barnförsäkringar KU, FiU, KrU, UbU, MJU och NU Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? offentliga utfrågning om gymnasiereformen – Utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan öppna seminarium om folkhälsofrågor onsdagen Mogen eller övermogen? seminarium om erfaren arbetskraft Offentlig utfrågning om sjöfartens kapacitetsmöjligheter Offentlig utfrågning om flygtrafikledningstjänsten – har vi landat i den bästa lösningen? Offentlig utfrågning om oredlighet i livsmedelskedjan offentliga utfrågning om hur ny kunskap bättre ska kunna komma till användning i skolan offentliga utfrågning om en fossiloberoende Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av beslut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och arbetsmark- Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen seminarium om OECD:S handlingsplan mot skatte-