rfr · H10WRFR15 · 2014-01-01 00:00:00 — seminarium om OECD:S handlingsplan mot skattebaserodering och vinstförflyttning 978-91-86673-56-7 Riksdagstryckeriet, , 2014 Skatteundandragande och skatteminimering är föremål för allt mer intensifierad debatt i såväl media som i olika internationella politiska forum. har på uppdrag av G20-länderna tagit fram en 15 punkters handlingsplan för att förhindra att multinationella företags aktiviteter leder till erodering av de nationella skattebaserna. Handlingsplanen syftar till att identifiera områden där bedömer att åtgärder behöver koordineras för att olika länders skattesystem och regelverk inte ska utnyttjas för att minska skatteuppbörden på sätt som varit oförutsedda för lagstiftarna. skatteutskott anordnade ett seminarium för att informera sig om det pågående arbetet. Handlingsplanen presenterades inledningsvis av , chef för för skattepolicy och administration. Därefter kommenterades denna av statssekretare , rättschef och vid AB . Efter presentationerna gavs möjlighet för utskottets ledamöter samt inbjudna deltagare att ställa frågor till panelen. I denna rapport publiceras en utskrift av seminariet. Läsaren bör beakta att referaten av tal baseras på en simultantolkad översättning och kan därför innehålla smärre fel, eller vara ofullständiga. I allt väsentligt ges emellertid en god bild av vad som sades vid seminariet. seminarium om OECD:S handlingsplan mot skattebaserodering och vinstförflyttning ......................................................... seminarium om OECD:S handlingsplan mot skattebaserodering och vinstförflyttning Ordföranden: morgon och välkomna! Klockan är och skatteutskott startar sin offentliga utfrågning om internationell beskattningsrätt, multinationella bolag och arbetet med att motverka skatteundandragande och skatteflykt. Mitt namn är . Jag har uppdraget som ordförande i skatteutskott. Bredvid mig sitter utskottets vice ordförande och till höger om mig utskottets kanslichef . Jag vill hälsa föredragshållare, gäster, ledamöter och tv-tittare välkomna till skatteutskottets öppna utfrågning här i förstakammarsal. Vi vet att denna utfrågning har ett stort intresse och en stor publik, också utanför denna sal. Utfrågningen tv-sänds både på och på webbplats. Jag vill också skicka en påminnelse till alla i salen om att respektera att mobiltelefoner ska vara avstängda. Utfrågningen sker mot bakgrund av att den internationella samarbetsorganisationen på uppdrag av G20-länderna tagit fram en handlingsplan i 15 punkter för att främst förhindra att multinationella företags aktiviteter leder till det som kallas för erodering av de nationella skattebaserna. Projektet kallas för BEPS, som står för Base Erosion and Profit Shifting. Därför är vi särskilt glada att ha , chef för för skattepolicy, som medverkande för att presentera och svara på frågor om arbetet med handlingsplanen. Utskottet arrangerade , , en öppen utfrågning om möjligheten att motverka skattebaserosion och förflyttning av vinster, just för att motverkandet av skatteundandragande och skatteflykt har en hög prioritet i utskottets arbete och vi följer dessa frågor med stort intresse. Utformningen av nationella skattesystem, hur de olika nationella skattesystemen samverkar och möjligheterna för framför allt multinationella företag att utnyttja olikheterna i systemet för att uppnå skattefördelar är frågor som diskuterats i många olika internationella sammanhang. Vi noterar att det finns en ny internationell beslutsamhet att utveckla och effektivisera det internationella samarbetet för att motverka skatteundandragande, oavsett om det sker genom utnyttjande av ofullständigheter och luckor i regelverket, bedrägerier eller med hjälp av speciella skatteregimer. och den svenska skattebasen påverkas också av skatteundandragande som har sin grund i den internationella miljön. Vi vet att är en liten, öppen och exportberoende ekonomi med flera internationellt verksamma företag som exporterar till stora exportmarknader. 2013/14:RFR15 SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING För såväl jobben som konkurrenskraften och välfärden är det centralt att skydda den svenska bolagsskattebasen i en alltmer globaliserad värld. Därför krävs det en väl fungerande internationell konkurrens med en väl fungerande internationell beskattningsrätt som bidrar till stabila nationella skattebaser som finansierar den gemensamma offentliga sektorn. I internationella medier läser vi återkommande exempel på hur skillnader i nationella skattesystem och skattelagstiftning nyttjas av multinationella koncerner som betalar en lägre skatt än vad lagstiftaren avsett. Några av de mest uppmärksammade namnges just efter nationell skattelagstiftning. Vi talar om en Dutch Sandwich eller en Double Irish, vilket bygger på vinstförflyttningar och minskad skattebas. Vi ser detta, och vi har här i agerat och kommer att fortsätta agera för att stoppa skatteundandragande. I det här samtalet vill vi nu sätta fokus på arbete på området. Det är ett ambitiöst arbete som bedrivs skyndsamt och som ställer större frågor om beskattningsprinciper på bordet, som vi behöver pragmatiska lösningar som motverkar skatteundandragande. Vi kommer att inleda med , chef för för skattepolicy. Därefter blir det längre kommentarer från , statssekreterare på , , rättschef vid , och , skattejurist på , innan vi öppnar för frågor från i första hand utskottets ledamöter. Arbetsspråket för utfrågningen är svenska. Det tillhandahålls tolkning till svenska i de hörlurar som är utlagda. Vi har för avsikt att avsluta utfrågningen allra senast . Låt oss starta med , chef för för skattepolicy, som är mycket välkommen till riksdag. antog en handlingsplan för arbetet med BEPS. I planen beskrivs 15 olika åtgärdsprogram som man ska arbeta vidare med och en tidsplan för arbetet. , mycket välkommen till denna utfrågning i svenska ! , : Herr ordförande! Tack så mycket för inbjudan hit. Det är en stor ära och ett privilegium för mig att få tala här om dessa mycket intressanta frågor om BEPS, så jag är väldigt glad att jag har fått komma hit. Jag ska försöka förklara för er varför vi sitter här, varför vi talar om erodering av skattebaser och vinstförflyttning och hur långt vi har kommit. Jag ska försöka delge er så mycket information som är möjligt här offentligt. Jag ska börja med någonting grundläggande: Vad är och varför vi ägnar oss åt skatter? är en internationell organisation med sitt säte i och har 34 medlemsländer, inklusive alla europeiska länder, alltså också som är ett framstående land i . SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING 2013/14:RFR15 Vår kärnverksamhet när det gäller skattepolitik och förvaltning, som är mitt område, handlar om att eliminera dubbelbeskattning via sekretariatet för kommittén som rapporterar till rådet, där alla länder är representerade via sina ambassadörer och en gång också av ministrarna. I sekretariatet som ägnar sig åt skatt ägnar vi oss alltså åt skattefrågor och arbetar med skattekommittén. Det finns vissa som sitter här i rummet som också sitter med där. Där samlas oftast de som leder skattedepartementen i olika medlemsländer, de som vi kallar våra deltagare. Vår huvudaktivitet i denna grupp av länder som sekretariatet arbetar med är att få bort dubbelbeskattningen. Den är inte bra för gränsöverskridande investeringar, och vi är övertygade om att gränsöverskridande investeringar krävs för tillväxten och för jobben. Vi anser att våra medlemsländer verkligen behöver jobben och tillväxten. Detta har vi arbetat med . Då tog vi till oss en skattemodell som ursprungligen utvecklades av . Den första konventionen antogs 1928 av . Skattekonventionen ska ge medlemsländerna, och även andra länder, en modell som visar på hur man ska kunna få bort dubbelbeskattning på gränsöverskridande investeringar. Den bygger på en enkel princip som kanske är felaktig, men det är den man lär ut i skolan, nämligen att en boende i landet beskattas för sina intäkter medan en som icke är boende där bara beskattas för vissa intäkter. Det handlar om det land där man bor eller det land man kommer från. Ett amerikanskt bolag beskattas i men beskattas också på svensk marknad, så det kan bli en dubbelbeskattning. Detta är en dubbelbeskattning som man måste få bort, alltså i källstaten och i det land där verksamheten sker. Vi har två olika bestämmelser som vi jobbar vidare med inom vår förvaltning. Den ena handlar om interntillsättning och hur man ska prissätta en koncerns aktiviteter och tjänster. Om man tänker sig att alla skattesatser var desamma över olika gränser skulle ju en koncernchef strunta i huruvida pengarna beskattades här eller där. Men man bryr sig om detta i länderna. I bryr ni er om att ni ska få in intäkterna när man har skapat vinst i . Skatten hör ju i så fall till er. Då skulle ni inte gilla att dessa vinster sänktes och därmed togs ut i ett annat land. tog man i den första konventionen i in en regel som vi kallar armslängdsprincipen. Inom en koncern försöker man hjälpa och stödja varandra inom armslängds avstånd, och det måste handla om marknadsmässiga priser. Vi har utvecklat denna modell för skattekonvention. Vi har utvecklat riktlinjer för internprissättning. I modellen för skattekonvention har vi också bestämmelser som gäller skattesamarbete och informationsutbyte, ett arbete som säkert är välkänt när det gäller banksekretess och hur man ska få stopp på den av skatteskäl. Ni känner säkert till de olika framsteg som har gjorts , att vi nu ska ha ett automatiskt informationsutbyte som fungerar bättre när det gäller skatterna. 2013/14:RFR15 SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING Detta var rent allmänt för att ge er sammanhanget. Vad som har skett är lite svårt att säga. Men de senaste 15–20 åren har vi kunnat se vissa trender som har uppstått. Dessa trender har skatteförvaltningarna först kunnat iaktta. De har sett ett antal olika modeller som de inte gillar men som företagen använder sig av. De har försökt komma med anpassningar. När jag säger de handlar det om olika skatteförvaltningar i ett antal olika länder. De nordiska länderna har varit ganska aktiva rent allmänt på det här området och ses som förebilder för många andra länder. Det har också , , , , , , och varit, så det är faktiskt en global trend som visar på att det är saker på gång. Det skulle ta att göra den korrekta analysen av varför detta har börjat ske. Förmodligen är det för att statens och regeringens roll har ifrågasatts, vilket innebär att man ser på skatter på ett annat vis. Man optimerar och planerar. Det har blivit mer regel än undantag numera. Vad som är ännu viktigare är att globaliseringen av företagen – är ett väldigt gott exempel på ett land med framgångsrika globala företag – innebär att det är väldigt enkelt att flytta inte bara jobben och tillgångarna från ett land till ett annat utan också att flytta vinsterna från ett land till ett annat land, framför allt i då företagen är globaliserade men inte länderna. En nyckelaspekt för en stats suveränitet är att skatterna är själva kärnan i suveräniteten, och så har det alltid varit. De moderna staterna har byggt på denna konsensus och samsyn när det gäller skatter. Det är en del av demokratin. Här i är det naturligtvis den åsikt man har, men det gäller alla parlament i . Vi har stått inför en situation där globaliserade företag verkar i en ickekoordinerad miljö där man inte har koordinerat skatterna. Det har alltså varit lättare att hitta kryphålen och klyftorna mellan de olika suveräna systemen. Det har uppstått en ökande frustration inom skatteförvaltningarna som har omvandlats till den grupp inom som vi inrättade för sju, och som vi kallar för gruppen som arbetar med aggressiv skatteplanering. Där samlade vi ett antal skatteinspektörer från olika förvaltningar för att de skulle kunna utbyta information om de olika modeller och system som de hade upptäckt. Vissa system bedömdes vara illegala, alltså bedrägerier och skatteflykt, som vi kallar det, medan andra system snarare var skatteundandragande. Det kunde i vissa fall handla om miljarder euro, pund eller vilken valuta det nu handlade om i förlorade intäkter för staterna. I vissa andra fall var det skatteflykt. Då kunde man ta upp det hela i rätten, men att föra upp detta i domstol tar tid. Antalet fall har ökat. I flera fall har skatteförvaltningarna varit helt övertygade om att de skulle vinna, men de förlorade. Jag har lett skatteavdelningen i den franska skatteförvaltningen, och jag var den som undertecknade olika dokument till högsta domstolen i . Förmodligen gjorde jag inte mitt jobb ordentligt, för jag förlorade flera fall som jag verkligen trodde skulle ha SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING 2013/14:RFR15 uppmärksammats på ett annat vis av rätten. Men det här är en global trend, så det finns en global frustration. började för 10–med ett projekt för att ta itu med vad vi kallar för omstrukturering av företag. Omstrukturering av företag var ett sätt att ta itu med vissa av konsekvenserna av skatter. Det var alltså omorganisationer som i vissa fall var motiverade av andra skäl än skattemässiga, men i andra fall var det faktiskt rent skattemässiga skäl som ledde till omstrukturering. Man ändrade på systemet, tittade på risker och funktioner och lade över det till en annan juridisk person som beskattades med en mycket låg skattesats i ett annat land. Då blev distributören till beställare, det vill säga att en mångsiffrig vinst blev till en mycket liten vinst. Detta kunde skapa frustration, återigen, hos skatteförvaltningarna och departementen i olika länder. Suveräna skatter har lett till något som är väldigt negativt. Den globala ekonomiska krisen har lett till en skattekris som tyvärr också leder till en social kris i många länder. Det har blivit ett slags väckarklocka för många länder. Det mest uppenbara men kanske inte mest djupgående skälet är att det handlar om att roffa åt sig pengar. Det är inte alla regeringar som klarar sin situation lika bra som . Man vill verkligen ha in och vill åt pengar. Man inser att det finns storbolag i landet som inte betalar så mycket som man anser att de borde. Därför skulle man vilja ta itu med detta. Det finns en annan ännu viktigare politisk fråga som jag tycker är bra att politiker engagerar sig i när det gäller skatter och internationella skatter, för det är verkligen politiskt. Vi står inför en situation där skatterna ökar överallt. Momsen har ökat i 24 av 34 medlemsländer i . I har man inte moms, men alla andra länder har moms. Moms är ju ett väldigt kraftfullt instrument när det gäller att öka intäkterna, men det är också något som påverkar alla människor. Inkomstskatten har inte ökat lika mycket. Övergripande kan man säga att skatterna har ökat för människor som inte kan förflytta sig på samma sätt, alltså småföretagare och enskilda. har man kampanjer i pressen, inte bara den press som ägnar sig åt skattefrågor utan även allmän press, som visar på att enorma bolag och multinationella företag har 3–5 procents skatt och att skillnaden mellan den nominella och den effektiva skatten är verkligen oerhört stor. Det är legitimt att det finns en skillnad mellan effektiv skatt och det nominella beloppet av många goda skäl. Det har inte att göra med planering utan om att man ska kunna hantera förluster. Det är ju inte någon orsak för ett företag att gå med förlust, men det handlar om hur man ska hantera eventuella förluster. Det är olika skattesatser i olika länder som man verkar i, men om skillnaden är 20–mellan effektiv skattesats och den nominella visar det på att det är ett problem. Vi har sett många historier av det här slaget i pressen. Framför allt har det handlat om den digitala ekonomin. Den är ju väldigt lätt att identifiera, skulle jag vilja säga. Förmodligen hade jag varit mer aggressiv om man hade kommit till en punkt där man inte hade samma historik bakom sig som de andra 2013/14:RFR15 SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING företagen, om de också är risktagare. Men det gäller även många andra former av företag. Ni har väl alla hört talas om utfrågningarna i det brittiska parlamentet. Jag ska inte namnge några bolag, men det var några som kunde känna doften av kaffe där. Det var en mycket livlig debatt kring dessa bolag, så det är en politisk fråga. Om man ökar skatterna för den enskilde, som för övrigt är väljare, måste man förklara varför en del riktigt stora och välmående storföretag – alltså inte de småföretag som verkligen drabbas av krisen – får låga skattesatser. G20:s finansministrar och ledarna för G20 tog ett initiativ som lanserades före allt tumult . Då drog vi i gång arbetet med att ta itu med erodering av skattebaser och vinstförflyttning. Det började vi med . Sedan hade vi en presentation inför skattekommittén för skattefrågor . Vi kunde göra en hänvisning till detta under G20-ledarnas uttalande i Los Cabos . Jag är inte säker på att alla förstod vad som låg bakom detta när man talar om erodering av skattebaser och vinstförflyttning, men det stod med i alla fall. hade vi sedan en stor utfrågning i . Folk i näringslivet började också bli intresserade av skattefrågan. G20 gav oss mandat att skriva en rapport om erodering av skattebaser och vinstförflyttning. Vi trodde att vi skulle få på oss att studera detta, men vi fick på oss att skriva rapporten för att ta itu med erodering av skattebaser och vinstförflyttning. Denna rapport har vi lagt fram för skattekommittén som stödde den enhälligt. Det är så vi arbetar, i samsyn. Man antar en rapport såvida inte någon har invändningar. Det är egentligen inte riktigt samma sak som enhällighet, som är regeln i EU där alla aktivt måste säga ja eller nej. Visst måste alla säga ja för att man ska uppnå enhällighet, men dynamiken skiljer sig åt ganska mycket. Den lades sedan fram för G20:s finansministrar under mötet i , och de gav den fullt stöd. Jag älskar rapporter. Som ni vet är internationella organisationer bra på att ta fram rapporter, men jag är mer intresserad av att saker och ting verkligen händer av åtgärder och att man kan agera i den verkliga världen snarare än att bara beskriva vad som sker. I vår rapport föreslog vi att man ska utverka en handlingsplan för att ta itu med eroderade skattebaser och vinstförflyttning. Rapporten försökte identifiera vad som inte stod rätt till och försökte också att inrikta debatten på vad problemen är. Då skulle jag vilja påpeka att rapporten visar på att vi inte kan mäta effekten av erodering av skattebaser och vinstförflyttning. Vi samlar inte in fakta kring detta på ett korrekt sätt. Det står faktiskt med i åtgärdsplanen att vi måste ha fakta för att se och granska vad som sker, så att vi inte väntar med att agera nästa gång. Vi måste få syn på trenderna och förändringarna. Vi har också sett lite lustiga bevis som är ganska övertygande och som visar på att detta är ett problem. Jag visar på att det här är ett problem först så kan ni återkomma sedan. Men jag tycker faktiskt att vi har visat i rapporten att det här är ett problem. Jag ska bara ge lite antydningar om detta. SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING 2013/14:RFR15 hör till dem som investerar mest i , och . Men det är inte med inhemska pengar, som jag ser det. Det är en liten antydan. Det finns några länder, vilka jag inte tänker namnge, som har BNP från in- och utflöden. Det ser ut som att man är en kanal för vissa investeringar – detta av skatteskäl. Den effektiva skattesatsen för ett antal företag närmar sig snarare än 20–, som är den effektiva skattesatsen. Vi har inte sagt att detta är ett problem, utan vi har sagt att vi ska vara försiktiga med att skylla på företagen. Företagen sköter sin verksamhet och gör affärer. Det ingår då kanske att undvika skatter i så stor utsträckning som det är lagligt, att planera – man kan kalla det vad man vill. Men det handlar om att se till att man inte betalar mer skatter än man är skyldig att göra. Det är ju någonting som man är skyldig sina aktieinnehavare, och det är inte problemet. Problemet är att det finns en gråzon som förmodligen har blivit allt större. Gråzonen handlar om fullfjädrad skatteplanering. Olika undantag är kanske något som olika parlament ägnar sig åt. Sedan finns det svarta området som är skattebedrägerier. Det är aggressivt och offensivt, och här bryter man mot lagen. Det finns ett område där man kan försöka agera om man ser till att hamna i gråzonen. Det är inte så uppenbart alla gånger var man hamnar. Vad vi säger är att all denna erodering av skattebaser är legal. Om ni inte är nöjda med den ska ni snarare ändra lagen än att skylla på företagen. Men det handlar inte om att gå emot företagen, utan här handlar det om hur man kan få företagen att ändra sina förfaranden. Hur ska vi då arbeta med den nationella skattebasen, och vad skulle då vara rätt? Vet ni ens i vad som skulle vara rätt? Skattesatserna ändras ju från tid till annan. Det är svårt att skylla på olika länder. Vi ska emellertid försöka neutralisera de system som har noll skattesatser, där man bara placerar vinsten och inte har aktiviteter i företaget. Här handlar det om att utveckla en samsynsmodell så att vi kan få aktiviteterna i företaget och vinsten på samma plats och kan beskatta vinsten på den platsen. Vad gäller miljön som sådan har världen förändrats. Vi ser stora förändringar. är ju inte med i G20, G7 eller G8, men vi har ju dessa. Vi ser att det finns en diversifiering. Också BRIK-länderna, och så vidare, har gått med i arbetet, länder som inte hör till . Det betyder att miljön förändras. Vi har standarder, modellavtal, skatteavtal och så vidare, men det kanske blir mindre relevant om det bara är länder, av världens ekonomi, som använder sig av dessa. Om G20 och använde sig av samma modeller skulle vi täcka en stor del av världen. Och när jag säger vi utgår jag från att affärsvärlden inte heller vill att vår standard ska vara särskild från den man har på andra håll. I BRIK-länderna har man en dubbelbeskattning, till exempel vad gäller internprissättningar. Här handlar det om att se vad som sker i de växande ekonomierna i världen om man är importör. Man kanske vill se en källbeskattning, medan kanske 2013/14:RFR15 SKATTEUTSKOTTETS SEMINARIUM OM OECD:S HANDLINGSPLAN MOT SKATTEBASERODERING OCH VINSTFÖRFLYTTNING exporterar vinster i större utsträckning och gärna vill se att det är vinsterna som beskattas. Vi vill inte ha några dubbla standarder. Därför försöker vi att arbeta med G20 och se till att G20 och hamnar på samma plan. Vi har en åtgärdsplan som G20 har samtyckt till. Jag har på mig och ska försöka att gå igenom denna åtgärdsplan, och jag svarar sedan gärna på frågor om ni har sådana. Denna åtgärdsplan har ni sett. Ni kunde ta kopior när ni gick in i salen. I åtgärdsplanen försöker man på ett heltäckande sätt ta upp hela problematiken. Vi tror inte att vi kan göra enstaka åtgärder på olika håll. Vi känner att det är en stor och viktig fråga. Här handlar det om att vi nu måste se till förmåga att ta fram en standard som alla och icke-OECD-länder kan skriva under på. Om länderna känner att den standard som finns inte är rättvis, inte fungerar och att det finns problem kan de vidta andra åtgärder. Det har vi sett. Vi har sett att det finns länder som försöker urvattna det som finns i skattekonventionen. Man försöker ta fram alternativa versioner, andra riktlinjer för internprissättningar eller olika enstaka åtgärder. Det måste vi ta i beaktande när vi nu arbetar med skattebaserodering och vinstförflyttning. Gör vi inte det kommer länderna inte att tillämpa detta, och det är inte bra för företagen. Företagen kanske säger: Vi tycker inte om detta.