rir · H2B56 · 2014-03-27 00:00:00 — Eftersom det saknas systematiskt framtagen information om enskildas uppfattning om processen i förvaltningsrätt har genomfört en telefonintervjuundersökning till enskilda som har ett avslutat mål i förvaltningsrätt för de måltyper som vi har granskat. Syftet var att ta reda på hur den enskilda uppfattat information och bemötande samt hur denna försörjde sig under det att förvaltningsrätten handlade överklagandet. Målpopulationen var mål som avslutats till , totalt cirka 3000 stycken. Ett slumpmässigt urval gjordes sedan av dessa med utgångspunkt i önskat antal svar. Intervjuerna genomfördes till . Telefonintervjuundersökningen har besvarats av 350 personer. Av dessa har 300 haft ett mål om sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning och 50 personer ett mål om ekonomiskt bistånd. Svarsfrekvensen för gruppen med mål om sjukpenning eller sjuk- aktivitetsersättning är . Bortfallsanalysen för denna grupp visar att fördelningen mellan förvaltningsrätterna är relativt lika, det vill säga att ingen av förvaltningsrätterna är underrepresenterad bland svaren. En stor andel av bortfallet i undersökningen är abonnentfel, det vill säga att det inte gick att få fram telefonnummer till intervjupersonen. Av de som kontaktades och inte ville delta, uppgav många som orsak att de mådde för dåligt. Ett högt bortfall kan innebära risker för felkällor. Vid tolkningen av undersökningens resultat har vi ändå bedömt att det överlag är tillförlitligt. De 50 svaren från personer som överklagat beslut om ekonomiskt bistånd ska betraktas som exempel och inte som ett representativt urval från denna grupp. Frågeformuläret som användes vid telefonintervjuundersökningen baserades på den kartläggning av information som genomfört, genomförda intervjuer och iakttagelser från aktstudien. Formuläret skickades för synpunkter till två förvaltningsrätter, , och TCO Rättsskydd. Innan undersökningen startade fick intervjuarna vid det undersökningsföretag som anlitades utbildning och stödmanus av . 1.5.3Intervjuer, statistik och dokumentstudier har genomfört drygt 30 intervjuer under granskningen. Vi har intervjuat ledningen vid sex förvaltningsrätter, företrädare på olika nivåer inom , och omprövnings- och processjuridiska enheter, samt . ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA intervjuat tjänstemän vid JO, , LO-TCO Rättsskydd, , kommuner och landsting och fem kommuner. har därutöver genomfört dokumentstudier av bland annat offentligt tryck (propositioner, skrivelser, utredningar, årsredovisningar med mera), interna styrdokument, rapporter och utvärderingar. Verksamhetsstatistik har inhämtats från och . Kapitel 2 beskriver hanteringen av beslut som överklagas till förvaltningsrätt, och förvaltningsrätternas organisation och verksamhet. I kapitlet ingår också en översikt av relevanta utredningar. Kapitel 3 redogör för förvaltningsrätternas verksamhetsresultat för handläggningstider och balanser av oavgjorda mål . iakttagelser om förvaltningsrätternas handläggning och vad som kan förklara de långa handläggningstiderna och skillnaderna i verksamhetsresultat redovisas i kapitel 4. Kapitlet baseras i huvudsak på aktstudie. I kapitel 5 presenteras iakttagelser av vilken information som ges till enskilda och hur denna uppfattas. Granskningen omfattar processen från det att beslutet omprövas på kommunen eller till att det prövas i förvaltningsrätt. Här redovisas också telefonintervjuundersökning. Kapitel 6 redogör för regeringens styrning av förvaltningsrätterna samt fördelning av resurser och stöd till förvaltningsrätterna. I det avslutande kapitel 7 redovisas slutsatser och rekommendationer. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 2Hantering av överklagade myndighetsbeslut Kapitlet inleds med en kort beskrivning av de måltyper som har granskat. Därefter redogör vi övergripande för förvaltningsrätternas organisation och verksamhet samt beskriver hanteringen av beslut som överklagas på och kommunen. Vi beskriver också hanteringen på förvaltningsrätt. Kapitlet innehåller även en genomgång av utredningar och propositioner inom det förvaltningsrättsliga området, som berör handläggningen på förvaltningsrätt. 2.1Beskrivning av de måltyper som granskas har granskat hanteringen av överklagade beslut om sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd i förvaltningsrätterna. Sjukpenning utbetalas till personer vars arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom. Sjukersättning ges till personer som har stadigvarande nedsatt arbetsförmåga med minst en fjärdedel på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. till personer som troligen inte kommer att kunna arbeta heltid på grund av en sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. Sjukersättning och aktivitetsersättning har i förvaltningsrätten slagits samman till en måltyp, sjuk- och aktivitetsersättning. Ekonomiskt bistånd, även kallat socialbidrag, hanteras av kommunen och kan ges till den som inte har någon annan möjlighet att försörja sig. Det ska vara ett komplement till samhällets generella system och träda in tillfälligt vid korta perioder av försörjningsproblem. Det finns 12 förvaltningsrätter i . Dessa bildades och ersatte de tidigare 23 länsrätterna. Totalt arbetar cirka 1 500 personer på förvaltningsrätterna.19 Förvaltningsrätternas storlek skiljer sig dock väsentligt åt. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Förvaltningsrätten i är den största domstolen med cirka 500 anställda, medan Förvaltningsrätten i är minst med cirka 20 anställda. Förvaltningsrätterna handlägger mål som främst rör tvister mellan enskilda personer och myndigheter. Det förekommer mer än 500 olika måltyper i förvaltningsrätterna. De tre vanligaste måltyperna är mål enligt socialtjänstlagen, socialförsäkringsmål och skattemål. Andra vanligt förekommande måltyper är till exempel psykiatrimål och mål om offentlig upphandling. Totalt inkom drygt 105 000 mål till förvaltningsrätterna under 2013.20 De tre stora personalkategorier som hanterar målen i förvaltningsrätt är domare, handläggare21 och domstolssekreterare. Domarna är i huvudsak ordinarie domare som bereder och dömer mål. Ordinarie domare utses av regeringen. Handläggarna är oftast jurister och har i uppgift att bereda mål. I beredning ingår att kommunicera med parterna samt att skriva och föredra förslag till dom. Domstolssekreterarna arbetar med det administrativa runt målen, till exempel registrering, utskick och arkivering. Vid förvaltningsrätterna finns också fiskaler och assessorer, som är domare under utbildning, samt notarier. Notarietjänstgöringen är en utbildningstjänstgöring för nyutexaminerade jurister. 2.2.2Vad styr handläggningen? Det finns ett antal reglerade tidsfrister kopplade till handläggningen av mål i förvaltningsrätt. Det gäller framför allt i samband med att överklagandet kommer in till förvaltningsrätten samt i slutet i samband med att dom eller beslut meddelas. För mål enligt socialtjänstlagen ska överklagandet ha kommit in från den dag klaganden fick del av beslutet.22 För socialförsäkringsmål gäller två månaders överklagandefrist. Om överklagandet kommit in för sent ska det avvisas.23 Mål kan inte avgöras av förvaltningsrätten innan överklagandefristen har gått ut. Om förvaltningsrätten använder sig av förenklad delgivning24 ska information om att detta delgivningssätt använts, ett så kallat kontrollmeddelande skickas ut närmast följande arbetsdag.25 Delgivningen anses ha skett från det att den ursprungliga handlingen skickades. 21Handläggare benämns också som föredragande eller beredningsjurist vid förvaltningsrätterna. Vi har i rapporten valt att benämna denna grupp som handläggare. I denna grupp ingår inte notarier. 226a § förvaltningsprocesslagen (1971:291). 23Om rättidsprövning se 23–24 §§ förvaltningslagen (1986:223) 24Förenklad delgivning innebär att förvaltningsrätten först skickar den handling som ska delges och nästa arbetsdag skickar ett kontrollmeddelande om att handlingen har skickats. Vid förenklad delgivning behöver mottagaren inte skicka in något bevis på att handlingen har mottagits. 2522–26 §§ delgivningslagen (2010:1932). Förenklad delgivning får bara användas om förutsättningarna för detta är uppfyllda. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN En dom ska meddelas så snart det kan ske och senast efter den dag då föredragningen av målet avslutades.26 Domen ska skickas till parterna senast efter dagen för avgörandet. Vid muntlig förhandling ska domen skickas senast efter dagen för avkunnandet av domen.27 Om domen inte delges genom förenklad delgivning måste ett undertecknat delgivningskvitto skickas till domstolen. Det finns inte några lagreglerade frister under själva handläggningen för de måltyper vi granskar. Förvaltningsrätterna kan själva avgöra vilka tidsfrister som ska gälla för till exempel begäran om anstånd. Det vanliga är att denna tidsfrist ligger . Någon närmare precisering av hur mål i övrigt ska prioriteras, undantaget förtursmål28, görs inte utan detta är upp till respektive lagman.29 2.3Att överklaga ett myndighetsbeslut 2.3.1Överklagande av beslut om sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning Om en enskild är missnöjd med sitt beslut från kan denna begära att ska ompröva beslutet.30 En begäran om omprövning ska vara skriftlig och ha kommit in till från det att den enskilda fått del av beslutet.31 Omprövningen innebär att ska göra en ny fullständig prövning av sakfrågan, oavsett om den enskilde har hänvisat till nya omständigheter eller inte. Det finns tre nationella omprövningsenheter inom . Omprövningsenheterna handlägger ärenden efter ärendeslag och vilken dag den försäkrade är född.32 Om den enskilde är missnöjd med omprövningsbeslutet, kan detta överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.33 Ett överklagande av omprövningsbeslut som rör sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning ska vara skriftligt och 2618 § förordningen (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion. 27Om dom inte avkunnas i samband med den muntliga förhandlingen meddelas domen senast och skickas till parterna med post. 28Förtursmål är sådana mål som ska handläggas skyndsamt; exempel på sådana mål är LVU-mål och psykiatrimål. 29Förordning (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion och allmänna råd för utformning av arbetsordning för tingsrätt och förvaltningsrätt, () 2010:1. Lagmannen är chef för förvaltningsrätten. 30113 kap. 7 § Socialförsäkringsbalk, SFB (2010:110). 31113 kap. 7 och 19 §§ SFB. 32Intervjuer med och . 33113 kap. 10 och 32 §§ SFB. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA skickas till den omprövningsenhet som handlagt ärendet . prövar om överklagandet inkommit i rätt tid samt om det överklagade beslutet kan ändras.34 Därefter skickas överklagandet vidare till förvaltningsrätten.35 2.3.2Överklagande av beslut om ekonomiskt bistånd Om en enskild inte är nöjd med det beslut som kommunens socialtjänst har fattat om ekonomiskt bistånd36 kan beslutet överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.37 Den enskilde ska skriftligt och skicka sitt överklagande till den socialtjänst som fattat beslutet. Därefter ska göra en bedömning av om förutsättningarna för omprövning föreligger enligt förvaltningslagen. Vid omprövning ska pröva om beslutet är uppenbart oriktigt. Omprövningen får inte dra ut . Om socialnämnden inte ändrar beslutet ska överklagandet skickas vidare till förvaltningsrätten, efter att ha prövat om överklagandet inkommit i rätt tid.38 2.3.3Handläggningen i förvaltningsrätt för de måltyper som omfattas av granskningen När en enskild har överklagat ett myndighetsbeslut till förvaltningsrätten blir den beslutande myndigheten den enskildes motpart. Den myndighet som fattat det överklagade beslutet ska i samband med att den skickar själva överklagandet till förvaltningsrätten, även bifoga hela akten. Ett yttrande från den berörda myndigheten kan ibland bifogas. Förvaltningsrätten har i enlighet med förvaltningsprocesslagen ett uttalat utredningsansvar. Det innebär att domstolen har det yttersta ansvaret för att målet blir tillräckligt utrett.39 Processen i förvaltningsrätt är, till skillnad från till exempel brottmålsprocessen, i huvudsak skriftlig.40 Muntlig förhandling förekommer endast i ett fåtal procent av fallen för de måltyper som vi granskat.41 34Prövningen om ärendet kan ändras sker enligt 113 kap. 3 § SFB. 35Enligt 113 kap. 14 och 15 §§ SFB ska överklagandet skickas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen var folkbokförd året före det år då beslutet fattades. 364 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). 3716 kap. 3 § socialtjänstlagen. 38Så kallad rättidsprövning. Handläggning och dokumentation inom , , 2010. 398 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). 409 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). Muntlig förhandling får ingå i handläggningen om det kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av målet. Om en enskild part som för talan begär muntlig förhandling ska sådan hållas om det inte är obehövligt. 41Under 2012 skedde muntlig förhandling i genomsnitt av socialförsäkringsmålen och av målen enligt socialtjänstlagen, enligt underlag från . Av 9 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) framgår förutsättningarna för muntlig förhandling. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN När överklagandet har inkommit ska förvaltningsrätten ta ställning till om en kommunicering ska inledas eller inte.42 Det ska för varje mål finnas en ansvarig domare, men det är oftast den handläggare som bereder målet som gör bedömningen om kommunicering ska inledas. Om kommunicering inleds skickar förvaltningsrätten en underrättelse eller ett föreläggande till myndigheten eller klaganden. Vid ett föreläggande måste myndigheten komma in med ett yttrande till förvaltningsrätten. Vid en underrättelse ges parten möjlighet att yttra sig över handlingar i målet. Kommuniceringen pågår till dess att domstolen bedömer att målet är tillräckligt utrett. behöver förvaltningsrätten också begära in komplettering från den klagande och/eller från myndigheten. Förvaltningsrätten kan också skicka handlingar i målet endast för kännedom till parterna. Det är alltid möjligt för den klagande att på eget initiativ skicka in underlag till förvaltningsrätten. Domstolen väljer om detta ska skickas till motparten för yttrande eller inte. När förvaltningsrätten anser att målet är färdigutrett klassas målet som klart för avgörande, förkortat KFA. Det är vanligen den handläggare som har berett målet som beslutar om när målet är KFA. När ett mål är KFA finns tillräckligt underlag för att domstolen kan avgöra målet. Ett mål kan avgöras av ensamdomare eller med nämnd. Mål enligt socialtjänstlagen avgörs ofta av ensamdomare medan socialförsäkringsmål i huvudsak avgörs med nämnd. Det senare går vanligen till så att den handläggare som har skrivit förslag till dom föredrar målet för en domare och tre nämndemän. Vid föredragningen redogör handläggaren för fakta i målet, eventuell utredning och gällande rätt Efter föredragningen håller domare och nämndemän överläggning och kommer överens om hur de ska döma. Domstolen skickar alltid ut domen per post eller e-post till de berörda parterna. Förvaltningsrättens beslut kan överklagas till kammarrätten. Sista instans är . För att få ett socialförsäkringsmål eller mål enligt socialtjänstlagen prövat i högre instans krävs prövningstillstånd.43 2.4Genomförda ändringar i förvaltningsprocessen Regeringen lämnade propositionen En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess till riksdagen.44 Propositionen innehöll förslag på åtgärder som enligt regeringen skulle göra handläggningen mer flexibel och effektiv 42Detta regleras i 10 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). 43113 kap. 16 § SFB och 16 kap. 5 § socialtjänstlagen. 2012/13:45. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA – både för domstolarna själva och för dem som berörs av en process i allmän förvaltningsdomstol. De förslag som framför allt kan kopplas till handläggning och effektivitet i förvaltningsrätterna är att vissa formkrav i samband med att överklagandet inkommer ska tas bort, till exempel att överklaganden och ansökningar ska vara egenhändigt undertecknade. Lagändringarna trädde i kraft den 1 juli 2013.45 I avsnittet går vi igenom ett urval av utredningar och rapporter som presenterats , och som har bäring på granskning. I avsnittet finns också en kort beskrivning av en pågående utredning om förvaltningsprocessen samt en pågående granskning av ändringsfrekvenser i förvaltningsrätterna. 2.5.1Statskontorets utvärdering av domstolarnas inre arbete Statskontoret fick 2008 i uppdrag att utvärdera domstolarnas inre organisation och arbetsformer och ge en samlad bild av de erfarenheter som gjorts . Statskontoret skulle också analysera sambandet mellan formen för en domstols inre organisation och dess förmåga att uppnå målet att verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv. I rapporten som presenterades 2009 kom Statskontoret bland annat fram till att det inte finns några entydiga och tydliga samband mellan inre organisation och effektivitet respektive kvalitet.46 I en enkät som Statskontoret skickade ut till de dåvarande länsrätterna fick dessa rangordna ett antal faktorer efter deras betydelse för domstolens möjlighet att uppnå regeringens verksamhetsmål.47 Länsrätterna lyfte fram engagerad och delaktig personal, en fungerande organisation och tillräckliga resurser som de tre viktigaste faktorerna. Länsrätternas svar skiljde sig åt beroende på storlek. De små länsrätterna rangordnade en väl fungerande ledning, styrning och uppföljning som viktigaste faktorn för att verksamheten ska bedrivas effektivt. Länsrätterna lyfte också fram införande av samordningsansvariga domare som en faktor för att effektivisera länsrätternas verksamhet. Det som avses är någon form av grindvakt som har i uppdrag att bevaka inkommande mål för 45Riksdagsskrivelse 2012/13:154. 46Domstolarnas inre arbete – en utvärdering, 2009:20. 47Det handlar alltså om domstolarnas egen bedömning av vad som påverkar måluppfyllelsen, inte (som Statskontoret påpekar i rapporten) faktorernas faktiska betydelse för domstolens måluppfyllelse. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN att sedan fördela målen i organisationen. En uppgift för denna domare skulle också vara att avgöra mål som inte bedöms behöva ytterligare utredning (det vill säga är klara för avgörande) tämligen omgående. 2.5.2Brottsförebyggande rådets rapport i domstol (Brå) har undersökt olika brukares upplevelse av domstolars bemötande och hantering av ärenden.48 Syftet var att öka kunskapen om hur bemötande samverkar med rättssäkerhet och effektivitet samt att komma med åtgärdsförslag. Brå har bland annat gjort en kunskapsgenomgång och sammanställt befintlig forskning om bemötande i domstol. Sammanställningen visade att inga brukarundersökningar har genomförts vid förvaltningsdomstolarna. Brå har också genomfört en egen intervjuundersökning med brukare i domstol, bland annat med 10 personer med pågående socialförsäkringsmål vid Förvaltningsrätten i . Den viktigaste slutsatsen från undersökningen på förvaltningsrätten är vikten av återkoppling till klagande från domstolen. Intervjupersonerna efterlyser mer information om hur domstolen arbetar samt information och återkoppling i det egna ärendet. vill ha information om att förvaltningsrätten mottagit relevanta handlingar, vem som är handläggare, upplysningar om hur hanteringen fortskrider och handläggningstid. Andra områden som upplevs som problematiska är långa handläggningstider och förvaltningsrättens diffusa roll. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att bland annat analysera om det finns behov av särskilda åtgärder för vissa måltyper i organisatoriskt eller processuellt hänseende, i syfte att åstadkomma särskild snabbhet eller särskild kompetens i domstolsförfarandet. Analysen skulle omfatta alla måltyper som förekommer vid domstol.49 Den så kallade presenterade sitt betänkande i juni 2010.50 övergripande slutsats var att den allmänna ordningen för domstolsprövningen måste vara att se till att samtliga mål avgörs inom rimlig tid och med hög kompetens. Betänkandet innehöll inga författningsförslag. Utredningen lämnade däremot flera förslag om hur domstolarnas handläggning kan effektiviseras. 48Bemötande i domstol, Rapport 2013:11, Brå, s 59. Se kap 2 för mer information om denna undersökning. 2008:49 Särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 50SOU 2010:44 Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Utredningen föreslog till exempel att alla domstolar ska göra en detaljerad kartläggning över hur processen som leder fram till domar och beslut ser ut , som ett led i att undersöka om domstolarnas arbetsmetoder och arbetsformer kan förbättras. bör ha en stödjande roll i detta arbete, enligt utredningen. I betänkandet framkommer att det är svårt att få en tydlig bild av hur stor del av handläggningstiden för ett mål som består av vad utredningen benämner aktiv hantering, här beskrivet som beredning som driver målet närmare ett avgörande, respektive inaktivitet. Inaktivitet definieras i utredningen som liggtid och anstånd. Utredningen menade att en utgångspunkt för att påtagligt förbättra handläggningstiderna i domstol, måste vara att det inte är acceptabelt att ett mål ligger utan åtgärd . Utredningen menade vidare att en minskning av den passiva liggtiden, inte medför lägre kvalitet i beslutsfattandet. föreslog också att domstolarna i alla mål bör göra en uppskattning av när målet förväntas bli avgjort. Utredningen menar att det utöver att vara värdefullt för parterna också får effekten att fokus blir på att hålla den tidpunkt som meddelats. bereds fortfarande inom Regeringskansliet.51 2.5.4Ökat förtroende för domstolarna – strategier och förslag Ï gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att kartlägga hur kommunikationen mellan domstolarna och medborgarna fungerar samt mot bakgrund av kartläggningen överväga hur domstolarnas kommunikation med medborgarna kan utvecklas vidare.52 Den så kallade presenterade sitt betänkande . I betänkandet lyfter utredningen fram ett antal faktorer som de menar har stor betydelse för förtroendet för domstolarna, bland annat bemötande av parter, domskrivningen och domstolarnas förhållande till medierna. Utredningen föreslog bland annat att konkreta riktlinjer för bemötandet skulle arbetas fram och att domarna måste bli mer begripliga för parterna.53 Regeringen gav med anledning av utredningen ett uppdrag till Domstolar om bland annat bemötande och domskrivning. 2007:93 Förtroende och kvalitet i domstolarna. 53SOU 2008:106 Ökat förtroende för domstolarna - strategier och förslag. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 2.5.5Pågående utredning om förvaltningsprocessen Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att ta fram ytterligare åtgärder för en effektiviserad och rättssäker förvaltningsprocess. ligger framför allt på att utreda specialisering av handläggning av skattemål. Utredningen har också i uppdrag att se över möjligheten att överlämna mål mellan domstolar. Regeringen skriver i direktivet att reglerna kan behöva göras mer generösa, bland annat för att kunna utjämna arbetsbördan mellan domstolarna. Uppdraget ska redovisas senast den 1 december 2014.54 2.5.6Inspektionen för socialförsäkringen granskar skillnader i ändringsfrekvenser Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) inledde en granskning med syfte att undersöka i vilken utsträckning och av vilka anledningar och beslut samt förvaltningsrätternas domar överklagas och ändras. Särskilt fokus ska ligga på skillnaderna i ändringsfrekvens mellan förvaltningsrätterna. ISF ska också undersöka hur väl domarna motiveras.