rfr · H10WRFR12 · 2014-03-21 00:00:00 — offentliga utfrågning om PISA-undersökningen 978-91-86673-62-8 Riksdagstryckeriet, , 2014 kallade experter från , och till en öppen utfrågning i för att analysera den senaste PISA-undersökningens resultat ur både internationell och svensk synvinkel. I det följande redovisas programmet, en utskrift av den stenografiska uppteckningen från utfrågningen, bildpresentationer från utfrågningen och skriftliga bidrag med analys och åtgärdsförslag från inbjudna organisationer. Program för utfrågningen ................................................................................ Stenografisk utskrift från utfrågningen............................................................ Presentationer som visades under utfrågningen............................................. Promemorior från inbjudna myndigheter och organisationer ........................ Kommuner och Landsting....................................................... Tidpunkt: –13.00 Plats: Förstakammarsalen, Inledning av utskottets ordförande Tobé (M). ur ett internationellt perspektiv, , Deputy Director, Education and Skills, . Analys av de svenska PISA-resultaten, , undervisningsråd, . Hur andra länder gått till väga för att för- bättra sina skolresultat, , generaldirektör och , under- Paus med kaffe och lunch- Analys av de svenska PISA-resultaten i matematik, , professor, Avslutning av utskottets vice ordförande (S). 2013/14:RFR12 PROGRAM FÖR UTFRÅGNINGEN Inbjudna utöver talarna för att svara på frågor m.m. Kommuner och Landsting, , Idéburna skolors riksförbund, , , , Elevkårer, Elevråd - , Skolinspektionen, , Företagarna, . Stenografisk utskrift från utfrågningen Ordföranden: Då har jag den stora äran att hälsa er alla varmt välkomna till utbildningsutskottets utfrågning om PISA-undersökningen. Mitt namn är . Jag är moderat och ordförande i utbildningsutskottet. Till vänster om mig sitter vice ordförande som är socialdemokrat. Till höger om mig sitter kanslichef . Jag tror att alla vi som har samlats här och alla som följer denna utfrågning hemma vid tv:n kan konstatera att svensk skola är väldigt viktig. Vi kan nog vara överens om att alla elever förtjänar en bra start i livet. Det här är en fråga som handlar om framtid, inte bara om vår framtida konkurrenskraft utan också om hur vårt land kommer att utvecklas. Det är många som har åsikter om svensk skola. Det är varken något som är nytt eller problematiskt. Det är när idéer och förslag prövas och diskuteras som det kan växa fram något som kan betyda någonting och som också kan påverka i positiv riktning. I klimatet och i diskussionen om svensk skola kan bilden ibland kännas nattsvart. Men då vill jag direkt säga att det är viktigt för alla oss som deltar i debatten att påminna om det positiva i svensk skola. Det sker väldigt mycket positivt ute på landets skolor med engagerade lärare och elever i skolorna som trivs och utvecklas. kommer vi dock att fokusera på en stor utmaning för svensk skola. Den handlar om hur man ska lyfta de svenska skolresultaten – detta med anledning av som presenterades . Visst har många av de skolreformer som har genomförts kanske inte precis träffat de elever som gjorde proven . Likväl är detta en mycket allvarlig signal, inte bara för dessa elever utan också för . Svenska elevers resultatutveckling är i den här rapporten sämst bland , och det duger över huvud taget inte. Mot den bakgrunden är det välkommet att utbildningsutskottet nu gemensamt har tagit initiativ till denna utfrågning. Vi har valt att lägga vår tyngdpunkt på att fördjupa oss i PISA-resultaten, både internationellt och när det gäller de svenska resultaten. Vi ska försöka att lyssna in för att i så stor utsträckning som möjligt se till att framtida skolförslag och den svenska skoldebatten grundar sig på forskning och beprövad erfarenhet. Det är också min bestämda uppfattning att det är viktigt för svensk skola att vi får mer av samsyn, inte bara mer av samsyn mellan de politiska partierna utan också mer av samsyn mellan alla skolans aktörer. är det ett mycket allvarligt läge för svensk skola, och det är nu viktigt att vi prioriterar rätt i den skola som ska växa fram härefter. Vi har ett spännande program , och vi är väldigt glada över att få presentera vår förste talare, den framstående . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN är The Deputy Director for Education and Skills, och han är en speciell rådgivare rörande Education Policy åt Generalsekreterare. Han är här för att tala om PISA-resultaten från ett internationellt perspektiv, men han ska också tala om vilka lärdomar som man kan dra i . Det finns också en rapport som producerats i . Deputy Director , Education and Skills, : Det här är början på vår analys av de svenska resultaten. Vi arbetar med regeringen för att få en bättre förståelse, och så här i början kan jag bara redovisa några idéer och tankar. Vad visar resultaten av PISA-undersökningen om det svenska utbildningssystemet? Det handlar om 15-åringar. Bilden visar resultaten av matte och kvaliteten på det som man har lärt sig. Det framgår också hur läromöjligheterna fördelas. Man vill alltså befinna sig i den gröna delen där resultaten är goda och där möjligheterna är jämnt fördelade. befinner sig på den högra sidan. Vi har ett utbildningssystem som klarar sig relativt väl när det gäller rättvisa. finns det möjligheter till förbättring. PISA-undersökningen är ett sätt att bedöma vilka möjligheter som finns och hur man klarar sig. Det finns länder, i och i , där eleverna uppnår goda resultat. Storleken på prickarna visar hur mycket som man lägger ned på elever mellan . Ju större prick, desto mer pengar investeras. Ju mindre prick, desto mindre pengar satsas på utbildningssystemet. ligger på en medelnivå, det är ingenting märkvärdigt där. Men om pengar sade allting om kvaliteten på lärandet, ja, då skulle man ju se alla de stora bubblorna överst, och de små bubblorna skulle befinna sig längst ned. Men så är det ju inte. Hur mycket pengar som man lägger per elev är förklaringen bara till av hur resultaten varierar. Så pengarna spelar roll, men inte så mycket som man skulle kunna tro. Det som är viktigare är hur pengarna investeras. Det ska jag visa i nästa bild. Det här visar alltså hur man spenderar kopplat till vad man skulle kunna spendera. är ju ett rikt land, så pengar betyder kanske inte så mycket när man tittar på förmågan att lägga pengar på undervisning. Vi ska titta på hur länder spenderar sina pengar. Ett sätt är att lägga pengarna på lärarnas löner. När det gröna går uppåt (som i till exempel) är alltså lärarnas löner höga. Det landet försöker då att dra till sig högkvalificerade lärare genom höga löner. Men sedan finns det andra länder, som , där lönerna inte är så attraktiva. Det kan man förstås satsa pengarna på. I får eleverna sitta länge i klassrummen. Landet investerar i långa skoldagar. I går det nedåt. Skoldagarna är ganska korta, i synnerhet när det gäller områden som matematik. Sedan finns det ett tredje område att lägga pengar på. Man kan då be lärarna att göra annat än att undervisa. Det handlar alltså om yrkesutveckling av STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN lägger än mer pengar på detta, som lägger allt mindre. ställer man sig frågan: Hur kan man i betala för allt detta? Svaret är att det handlar om hur stora klasserna är. är ett exempel på ett land som prioriterar kvaliteten på lärarna jämfört med hur stora klasserna ska vara. och nästa land på listan, , lägger ned lika mycket pengar på utbildning, men lägger pengar på helt andra saker. I tycker föräldrarna och också lärarna om små klasser. Mycket pengar har gått till att minska klasstorlekarna. Men även i måste man välja vad man ska lägga pengarna på, så där får lärarna inte så höga löner. Eleverna får inte heller så många timmar i klassen. Lärarna har väldigt lite tid över för att göra annat än att undervisa. Vi ska jämföra och som ju är grannländer. är mycket mer likt , och är mer likt . Detta är en grov bild, men om man tittar på den mer systematiskt kan man se att i undervisningssystem som leder till goda resultat brukar kvalitet på undervisningen prioriteras snarare än klasstorleken. När utgifterna har ökat i har det mest handlat om att få ned klasstorleken. Om man ser på lärares löner är det inte så attraktivt i . Om man tittar på andra yrkesgrupper på liknande nivå tjänar en lärare alltså mindre. Det är det pris som man i har fått betala. Längst upp på bilden kan man se . Resultaten ligger så högt att de går utanför bilden. Där har man gjort stora förbättringar . Det handlar inte om att det är någon sorts östasiatisk kultur rent generellt och att de är så duktiga. Nej, det handlar om framgångsrika utbildningssystem som har kommit och som inte ingår i deras kultur. Också i går det uppåt. har fått bättre resultat och minskat de sociala klyftorna. går uppåt och framför allt högerut. Men man har varit väldigt framgångsrik när det gäller att minska sociala klyftor och att se till att invandrarbarnen inte släpar efter i skolan. I går det uppåt, men framgår allt går det högerut. Man har varit väldigt framgångsrik genom att minska sociala klyftor och se till att invandrarbarn inte släpar efter i undervisningen. Om man går uppåt och till höger hittar man där budgeten har varit mycket ansträngd. Det har varit tufft för skolan, men man har ändå lyckats genomföra förbättringar. Det som man har klarat av i är mycket imponerande. På ett årtionde har man gjort stora förbättringar. går lite åt fel håll, men man har ändå förbättrat resultaten. har inte varit särskilt framgångsrikt när det gäller att förbättra resultaten, men man har klarat att minska sociala klyftor. går från övre vänstra till övre högra delen. , ert grannland, klarar sig inte särskilt bra när det gäller att genomföra förbättringar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN I har det sänkts. Här uppe började och har man kommit hit ner. Det är inte det enda landet som har drabbats av detta. Det gäller ett antal olika länder där det har skett försämringar av resultaten. Men är ändå ett av de tydligaste exemplen, och det är inte någon tillfällig trend utan det har pågått . Det har gått nedåt sedan vi började göra PISA- utvärderingar. Jag börjar nu med det svåraste området, vilken undervisning som sker i klassrummet. Det varierar mycket förstås mellan olika länder. Ett sätt att undervisa matte på är det som vi kallar textproblem. Man behöver inte förlita sig på att eleverna klarar vissa matematiska metoder. Man skriver en text där problemet framgår, och sedan ska eleven lösa detta. Det är det vanligaste sättet att undervisa matte på i . Men det är inte särskilt vanligt i de flesta andra utbildningssystem som leder till goda resultat. I länderna till vänster lär man inte eleverna att klara att lösa de matteproblem som finns beskrivna i text. Det finns ett annat sätt att undervisa, att eleven verkligen ska förstå begreppen på djupet. Man utbildar inte eleverna att klara av olika procedurer, men de måste förstå vad olika matematiska begrepp innebär. Här kan man se att ligger väldigt långt ned på listan. Alla högpresterande utbildningssystem ligger till höger. Vad som präglar de systemen är att man verkligen har ett strängt fokus och logik i kursplanen. Man inriktar sig mer på formell matematik och mindre på metoderna. Sedan handlar det om tillämpad matematik. Det ägnar man sig inte så mycket åt i , men det varierar inte särskilt mycket mellan länderna. Men precis som med många saker här i livet handlar allting om att hitta den rätta balansen. Om man aldrig ägnar sig åt tillämpad matematik, ja, då klarar man sig inte så bra. Men om man bara ägnar sig åt det klarar man inte heller matte. Det handlar alltså om att hitta en bra balans. I finns det ett väldigt tydligt mönster för hur man undervisar i matematik. Det skiljer sig från undervisningen i högpresterande utbildningsmodeller där lärarna är mer inriktade på att eleverna ska förstå begreppen. Varje utbildningssystem hoppas ju att kunna skapa ett system där alla elever med olika social bakgrund kan klara sig väl. Det kan man uppnå. I kommer av eleverna från de lägsta sociala klasserna, och de får ändå toppresultat. Varje barn kan klara matte bra. Man måste inte ha en speciell gen eller en speciell förälder för att klara matte. av de minst gynnade eleverna klarar sig mycket bra i matte. befinner sig i slutet av mittennivån. Sedan kommer länder där fattigdomen är hög. Att hjälpa de mindre bemedlade eleverna till toppresultat är verkligen en utmaning för det svenska utbildningssystemet. De flesta länder skulle kunna klara sig mycket bättre här. Vi kallar dessa elever för formbara. De som är socioekonomiskt missgynnade i får sämre resultat, men de har också mindre engagemang och motivation. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN också ofta sänkt sina förhoppningar och blickar inte fram mot horisonten på samma sätt. I de flesta länder kan man se att invandrarelever har en sämre situation, och samma sak gäller i . Men de goda nyheterna är att detta är en nackdel som i många länder har minskat betydligt. I har det minskat lite grann, det är knappt mätbart, men det finns länder där det har skett stora framsteg när det gäller resultaten för invandrarelever, trots att det nu finns fler invandrarelever i utbildningssystemet. I hela OECD-området har det skett en stor framgång för den allmänna skolan. När det gäller skolår i de flesta länder och även i släpar invandrarelever ungefär efter sina jämnåriga kamrater. Jag vill tala om någonting som jag tycker är oerhört viktigt, och det är också viktigt i . Det handlar inte bara om fattiga elever från vissa områden utan det här är ett problem som berör många elever i många klasser, i många skolor och i många olika områden. Den här tabellen visar hur matteresultaten varierar mellan olika skolor. Skillnaden mellan skolor ökar i , men den är fortfarande liten. Skolorna i skiljer sig snarare mellan olika klasser och olika skolor, inte mellan olika skolor i olika kommuner. Det finns vissa utmaningar. Naturligtvis varierar resultaten i det svenska skolsystemet. Det framgår ännu tydligare vid läsning än vid matematik. Men det finns en stor utmaning som berör många elever, många lärare och många klasser. Resultaten i matte har blivit sämre än de var 2003. När det gäller de som presterar bäst i matte ligger långt ned, nivå 5 och 6 i PISA-undersökningen. Dessa elever visar en hög kreativitet vid lösning av matteproblem. De måste alltså tänka utanför det normala. De måste ta till sig olika former av information och ta till sig nya begrepp. Detta är någonting som är väldigt svårt för svenska elever. Den förmågan har minskat avsevärt, nästan halverats, i . Mycket av nedgången i resultaten kan förklaras genom att man har gått miste om en elit i det svenska utbildningssystemet, det är viktigt att hålla i åtanke. Ert utbildningssystem är er ekonomi . Det handlar om produktivitet, om att skapa jobb i och i de flesta . Det finns fortfarande stora klyftor mellan dem som har de största kunskaperna och dem som inte har så stora kunskaper. I den här tabellen visas att om man har medelgoda eller låga färdigheter, detta handlar alltså om vuxna, inte , försämras också sysselsättningen. Det är de jobb som är enklast att digitalisera eller att lägga ut på entreprenad. Har man dåliga färdigheter kan man få ha kvar jobbet, men man får väldigt låg lön. Det krävs inte särskilt mycket. Men det enda området där vi har kunnat se ökad sysselsättning är bland dem som har hög utbildning och goda färdigheter. Att vara räcker inte . Man måste vara mer kvalificerad än så. Så vad kan då göra för att öka resultaten i utbildningssystemet? Prognoserna är goda. I finns de rätta ingredienserna för att skapa ett STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN Det är ett samhälle som värdesätter utbildning. Man har föräldrar som är högutbildade. Välutbildade föräldrar kan ge mer välutbildade barn. Det finns också stora resurser i samhället. De är tillgängliga för en god utbildning. Allt detta finns, men man kan se vilken relativ betydelse de har. Det som är viktigast står här överst. Man kan titta på de politiska och de ekonomiska kostnaderna för det hela. Det är då det som vi ser horisontellt. Det finns det som är viktigt och lätt att åstadkomma, man vill ju inte lägga pengar på det som kostar mycket och inte är så viktigt. Helst vill man ju ta till de områden som verkligen är viktiga även om de är svåra att genomföra. Det handlar mest om lärarna här. Man kan också plocka de lättplockade frukterna, sådant som inte är särskilt viktigt, inte svårt eller inte dyrt att genomföra. Här har vi den ram som jag skulle vilja inrätta för att prata om de olika sorters praxis som vi har identifierat. Det finns en väldigt tydlig lista över olika frågor, och då vill jag börja med att gå igenom dem, en i taget. Att få upp resultaten generellt är det bästa för att få ett framgångsrikt utbildningssystem. Man ska ha enhetliga, höga krav och förväntningar på varje elev. Man tolererar inget annat. Man tolererar inte misslyckanden. Man har strikta förväntningar på eleven, och man tror på att framgång handlar om ansträngningar. Vi har ställt frågan till eleven: Hur blir man bra på matte? Då är det många svenska elever som säger att det handlar om talang. Om jag inte är född till ett mattegeni kan jag göra något annat. Eller också handlar det om lärarna eller om matteboken, sådant som jag själv inte kan kontrollera. Om man ställer precis samma fråga till en kinesisk elev eller en elev från svarar nio av tio: Om jag verkligen försöker ordentligt och anstränger mig kommer mina lärare att hjälpa mig, och då kommer jag att nå framgång. Det här säger mycket om ett utbildningssystem. I det första fallet handlar utbildning om att sortera ut vissa människor som det inte finns någonting att göra åt. Men vid den andra modellen ger utbildningssystemet intrycket av att var och en är viktig. Vi investerar i alla som verkligen försöker. Då kan man uppnå framgång. Högpresterande utbildningssystem har generella normer som gäller för alla, i motsats till att försöka spåra upp vissa goda elever. De är också väldigt tydliga med vems ansvaret är när det gäller framgång i studierna. Här visas hur eleven ser på sig själv, det vill säga elevens självförtroende att man ska kunna klara utmaningar och svårigheter som man inte har stött på tidigare. Vem ligger i topp? Vem klarar sig bäst? Man kan också se en positiv koppling till känslan av att det är man själv som styr resultaten i skolan och vilka resultat man får. Om man ställer frågan till elever hur pass intresserad man är och vad man gillar klarar sig ganska bra, men inte lika bra som och . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN Ställer man frågan till svenska elever om vem som är ansvarig för ett misslyckande ser man stora skillnader. I säger man: Nej, jag hade otur. Läraren kunde inte skapa något intresse hos mig för matte. Läroboken var för svår. Jag gissade fel. Min lärare förklarade inte sakerna tillräckligt bra. Eleverna har en känsla av att det inte är jag som styr min framgång. Jag har tyvärr inte fakta när det gäller , men generellt kan man se att föräldrafaktorn är väldigt viktig. Det handlar inte om hur mycket tid föräldrarna lägger ned på barnen eller vilken akademisk utbildning som de har. Det handlar bara om ansträngning. Att bara ställa frågan till barnet: Hur var det i skolan ? Vad gjorde ni? Det säger lika mycket om det sociala sammanhanget som barnet växer upp i som någonting annat. Föräldrakoppling är viktig för vilken flit och ihärdighet som man har i studierna. Det gäller också motivation, hur pass roligt man tycker att det är att lära sig och vilket självförtroende man har. Det är en väldigt viktig faktor. Den andra punkten handlar om utbildningssystemet. I högpresterande system har man tydliga, ambitiösa målsättningar som gäller för hela systemet. Det är faktiskt det som skiljer mest mellan länderna, till exempel mellan och . I har man väldigt höga förväntningar som genomsyrar hela systemet. Varje lärare, varje förälder vet vad som är goda resultat. Det finns en mycket tydlig koppling för att omvandla detta till själva undervisningen. I har man en nationell läroplan, men om man vänder sig till skolorna och frågar dem hur mycket de använder sig av denna enhetliga läroplan får man ganska olika svar. I vissa länder premierar skolorna verkligen det akademiska urvalet. Det är en ganska tuff situation i skolan. Det är inte den kulturen eller historia som man har i de nordiska länderna. Men jag skulle vilja nämna något som är väldigt svårt att åstadkomma. Det handlar om kapaciteten. Högpresterande utbildningssystem drar till sig och kan hålla kvar högkvalitativa lärare. De har en mycket selektiv process när det handlar om att bli lärare. Här är ett mycket gott exempel, men det gäller också en stor del av det asiatiska systemet. Där är det väldigt svårt att ta sig in på . I högpresterande system investerar man väldigt mycket på några personer som ska bli utmärkta lärare, och man fortsätter att investera i dessa personer. I till exempel får man 100 timmars fortbildning när man arbetar i skolan. Man har starkt ledarskap, man tittar verkligen på personalfrågor och – det är en väldigt viktig sak – man har differentierade karriärmöjligheter. Det handlar inte bara om att man får högre lön för att man blir äldre, utan det är kopplat till goda resultat. Man har en differentiering på ett sätt som gör att lärarna verkligen kan växa och komma vidare i systemet. Som lärare förväntas man inte bara jobba för sin egen karriär utan även för andra lärares karriärer i skolan, det vill säga delge varandra kunskap. Man kan kalla det en systemkarriär. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN Då ska jag inrikta mig på en annan aspekt. Det som är viktigt i fall är att det finns en lärarbrist, vilket är ett mycket stort problem i de mindre gynnade skolorna. Några av de bästa utbildningssystemen i världen är däremot väldigt bra på att dra till sig de mest talangfulla lärarna även till problemklasser. I ser man ett motsatt mönster. De mest begåvade och talangfulla lärarna kommer till skolor där det är lite lättare att undervisa. Det finns små incitament att mobilisera talanger i utbildningssystem och att placera lärarna där de kan göra störst skillnad. När det handlar om ansvar och bedömning finns det saker som är ganska lätta att göra och som har en medelgod effekt. Som ni känner till påverkar det hur man motiverar lärarna. Prov och examina är viktiga för att driva på. De hjälper fram pedagogiska nymodigheter så att lärarna kan förbättra sin egen prestanda och även kollegernas och så att man kan få en professionell yrkesutveckling och en stark pedagogik. Det handlar om att hitta den rätta balansen mellan det horisontella och det vertikala. Med prov förflyttar man förmågan uppåt. Det handlar också om nätverk. Att vara innovativ i sitt yrke är en fråga om balans mellan den yrkesmässiga självständigheten och hur mycket man samarbetar. På skärmen ser vi lite fakta om detta. har kommit väldigt långt när det gäller vilket ansvar som ska tas. De som verkligen kan påverka är kommunerna. Man måste dock se detta i sitt sammanhang. Om man inte har några normer för hur man ska undervisa i matematik är det en indikator. Man måste ha en gemensam syn på vad som verkligen är bra matematikundervisning, och då kan mindre självständighet i vissa fall vara bättre än mer självständighet. Om man arbetar i ett system som har en stark känsla för vad som är standardiserad, god matematikundervisning ser man det omvända. Självständiga skolor blir något positivt. Man kan alltså inte säga enskilt om det är bra eller dåligt, utan det handlar om vilket sammanhang man verkar i. Jag ska ge ytterligare ett exempel. Om lärarna och yrkeskåren inte är en del av ekvationen och en självständig skola innebär att kommunfullmäktige eller rektorn kan besluta vad de vill motverkar detta resultaten.