rfr · H10WRFR13 · 2014-03-01 00:00:00 — Vilka är de andra styrinstrumenten som behövs för att vi inte ska stå kvar på samma ruta i fortsättningen utan faktiskt ta steg framåt? I det här fallet tror jag att rådgivarna i form av läkare och övrig sjukvårdspersonal är oerhört avgörande, vilket också redovisade, för att människor som har riskproblem i olika delar – det kan vara alkohol men också kost och annat – verkligen ska ta till sig det. Då har sjukvårdens personalgrupper stor legitimitet. Min fråga är: Vilka är de drivkrafterna? Nummer två av mina frågor går till . Du visade många intressanta bilder; en var den kända lökbilden. Du antydde att nästa steg som vi borde titta på är detta med psykologi – tillit, hopp och framtidstro. Det fanns en del i bilden som handlade om kontakten mellan barn och vuxna. är det föräldrars och barns tid med varandra, tillit, att man litar på någon och känner att den finns där och icke krävande, osjälvisk kärlek. 2013/14:RFR13 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA KUNSKAPSSEMINARIUM DECEMBER 2013 kan verka lite svårt att ta på, men är det många som säger att det är det som har varit drivfjädern och gett dem möjlighet att gå vidare. Har vi underskattat det svårmätbara i form av den osjälviska kärleken mellan barn och vuxna, framför allt mellan barn och föräldrar? Är det en del av orsaken till att vi inte har en framtidsfaktor? Skulle det vara en framgångsfaktor att lyfta in det? Det är det jag funderar lite grann på. Den tredje frågan, herr ordförande, går till , som gav oss en ny uppdatering. Jag har hört talas om den finska diabetesstudien; den är spännande och ger fantastiska siffror. Jag tycker att vi behöver ta till oss den. När vi för två hade var jag själv engagerad, och jag gjorde väl en del misstag. blandar vi ihop diabetes typ 1 och diabetes typ 2. Hur klarar vi ut detta? Vad behövs för att vi inte ska göra det? För föräldrar med barn som är , , och vad de nu är med diabetes typ 1 är de här rekommendationerna inte tillämpbara. känner de sig utsatta i den allmänna debatten. Jag tycker att den finska studien är jätteviktig – den lär oss en del, och den är mycket användbar för att förebygga diabetes typ 2, som är den största gruppen, hos befolkningen i stort. Men hur gör vi detta på ett sådant sätt att vi inte pekar ut barn och föräldrar som har diabetes typ 1? Professor : Tack för frågan, ! Den är högst relevant. Jag tänker så här: Det finns många drivkrafter som skulle kunna vara av mer positivt slag. Man kan använda morötter snarare än piska. Det här att få avdrag på sin budget om man inte har pratat med någon är inget bra incitament, och det finns faktiskt belägg för att det inte heller fungerar. På en övergripande nivå är er uppgift att sätta de här frågorna på agendan inför medborgarna och göra det tydligt att vården har ett uppdrag. Självkritik måste idkas inom vården. Vi har inte varit särskilt angelägna om det här området. Många tycker till och med att det inte är deras jobb utan att deras jobb är reparativ vård, inte förebyggande. Där har vi alltså någonting att göra själva. Men det förutsätter respekt för professionalismen – att det är vi inom vården som bäst kan avgöra i vilken situation man ska göra vad. Vi tycker att det är viktigt att vi har respekt för våra respektive roller. Men inte bara läkarkåren utan alla professionsutbildningar har för lite av prevention i sin utbildning. Det kommer som en liten knorr på slutet. När man har pratat om hjärtinfarkt i 45 av lektionens tar man upp det här med förebyggande, i stället för att börja i andra änden. Det finns väldigt mycket att göra på det området. Lite stimulansmedel nu och då är inte så dumt. Jag tror att det som har fått förtroendet att tillvarata , att göra mer specialitetsspecifik metodutveckling, är ett sådant. Jag tror att det är de vägarna man ska gå. Någon sorts ekonomistyrning av oss tror jag är fel väg att gå. SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA KUNSKAPSSEMINARIUM DECEMBER 2013 2013/14:RFR13 Ordföranden: om kärlek går till . Professor : Tack för frågan! Du sätter fingret på det som är kärnan i min forskning, för den handlar mycket om att försöka förstå varför vi har sociala skillnader i hälsa. Jag har sagt att det handlar om kärlek. Då tittar folk på mig och säger: Det kan du inte säga, för det är inte vetenskapligt. Men det vi mäter är tillit till sin egen förmåga; det är hopp och framtidstro. beskrev så elegant barnets utveckling. När man som stressforskare går in och ser vad som händer med barn som har olika villkor är man extremt tacksam för att man lever i där vi har de möjligheter vi har. Det är nämligen så att de onda eller goda spiralerna när det gäller stresstålighet grundas redan hos spädbarnet. Då säger vi att vi ska satsa på barnen, men vi måste också satsa på deras föräldrar. Jag tror att grundproblemet är att föräldrarna är så utmattade att de inte orkar ta hand om sina barn. Vi måste se hur vi kan skapa en tillvaro där man som yrkesarbetande, också som ensamstående undersköterska, har tid och kraft att läsa sagor för sina barn och se dem. Jag tror att det är essentiellt, så tack för din fråga. Den är jättecentral. Ordföranden: om diabetes typ 1 och 2 går till . Professor : Tack för din viktiga fråga! Det är ett viktigt påpekande att vi måste bli mycket tydligare med om vi pratar om diabetes typ 1 eller typ 2. Typ 2 är den som vi förr kallade åldersdiabetes och som beror på att kroppen, framför allt muskler, fettväv och lever, är så känslig för insulin. Diabetes typ 1 beror på att bukspottkörteln helt plötsligt slutar producera insulin, som är ett helt livsnödvändigt hormon. Då behöver man omedelbar insulintillförsel i form av sprutor. Det är två olika typer av sjukdomar, så du har helt rätt i att vi måste bli tydligare med vilken variant vi pratar om. Men ibland kan de faktiskt förekomma tillsammans, och det har blivit svårare eftersom typ 2 – det är ett av skälen till att vi inte längre säger åldersdiabetes – har krupit ned i åldrarna. ser man det redan hos ungdomar i . Det är inte så vanligt ännu, tack och lov, men det förekommer. Professor : Jag skulle vilja komma tillbaka till fråga om det här med ekonomi och hälso- och sjukvård. Utan att hamna för djupt i någon form av new public managementdiskussion tror jag att det ni har varit inne på, att bocka av och pricka av och få ersättning, inte riktigt är någon framgångsrik väg. 2013/14:RFR13 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA KUNSKAPSSEMINARIUM DECEMBER 2013 Jag tror att det kan bli mycket mer värdefullt att ta ansvar även för det som kommer efteråt. Om vi pratar alkohol eller tobak eller avvänjning innebär det kanske att ses om eller om en månad och igen om för uppföljning och att kanske då ge någon typ av ekonomisk ersättning för det värde man skapar i hälso- och sjukvården. Jag tror att vi måste följa upp det vi gör mycket mer och se till att det resulterar i någonting, inte bara sätta en pinne och bocka av. Docent : Jag skulle vilja återvända till det här med alkoholrelaterade sjukdomar. Barns villkor sätts ju utifrån hur föräldrar har det och lever och vilka svårigheter de har. Det finns en till aspekt på alkoholrelaterade sjukdomar, och den gäller barn som växer upp med en förälder som är beroende. Vi vet att det predisponerar för psykisk ohälsa. En alkoholberoende förälder bidrar nämligen inte mycket till att göra tillvaron begriplig, hanterbar och meningsfull, det som är det allra viktigaste för människor. Vi vet att det har ett starkt samband med psykisk ohälsa, så det är ytterligare en anledning att verkligen satsa på det. (M): Tack för bra föredragningar! Återkommande är att skillnad i utbildningsnivå är en orsak till ojämlikheten i hälsa. Ju mer man utbildar sig, desto bättre hälsa har man. Högre utbildning leder till bättre jobb och ofta högre inkomster. Att människor är mer pålästa om riskerna med rökning, dåliga matvanor, alkoholkonsumtion och så vidare och om vikten av att motionera gör att de får bättre hälsa. Jag kan tänka mig att socioekonomiskt utsatta områden drabbas ännu hårdare av den ökande ojämlikheten i hälsa. Hur når vi de människorna på ett bra sätt? Hur kan vi bryta trenden? Ordföranden: och vill svara på det. Professor : Jag måste vara jättetjatig och säga att alla bilder som jag visade är den statistik som vi brukar se eftersom utbildning är markör i och andras sammanställningar. Det betyder inte att utbildning är den avgörande faktorn. Om du i stället tittar på vilket yrke man har, vilken inkomst man har och om man har ett jobb eller inte ser du samma skillnader. Och det är inte samma personer – hög utbildning innebär inte alltid hög inkomst eller ett bra arbete. Det som ligger bakom det här är att ha makten över sitt liv. Frågan är hur vi når fram till människor som inte till exempel kommer till sjukvården etcetera, och då handlar det faktiskt om att arbeta mer uppsökande. , som har funnits i och som många i andra delar av landet sade inte kunde fungera, har verkligen visat att man når SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA KUNSKAPSSEMINARIUM DECEMBER 2013 2013/14:RFR13 Man förbättrar hela befolkningens hälsa som man minskar skillnader i hälsa. Det innebär att man uppsöker människor, inte bara för att screena utan för att i dialog diskutera vad man kan göra. påverkar man möjligheterna i samhället – att cykelvägar, vettig mat och allt det andra finns. Jag tror att det är nästa steg vi behöver ta – vi behöver öppna sjukvårdens väggar och gå ut och starta det förebyggande arbetet i samhället så som till exempel i . Professor : Jag är lite grann inne på samma tema som . Det är en jättebra fråga – en av de viktigaste frågorna här , tycker jag. Ett exempel är i , där kvinnor skulle ta cellprov för screening av cervixcancer. Det var många utländska kvinnor som inte var så duktiga på svenska språket eller inte förstod systemen. De hade ingen aning om det här förrän de söktes upp av doulor, personer som kom från deras egna länder och kunde förklara det här. Det var till och med så att de sade: Men jag är inte sjuk. – Nej, men i har vi ett system där vi screenar för den här sjukdomen så att du ska undvika att bli sjuk. Där har vi återigen det här med uppsökande verksamhet. Det har vi varit alldeles för dåliga på, så där får vi göra mycket mer. Exakt hur kan man göra det? Det finns säkert många olika sätt, men exemplet med doulor är en variant som man säkert kan använda på många andra sjukdomsområden eller i preventiva syften. Dessutom är det så att forskning om personer som har invandrat är ganska dålig eftersom de flesta av de intyg man ska skriva på för att delta i forskningsstudier är på svenska. Lagen säger att man ska ha förstått, muntligt och skriftligt, vad man ska utsättas för. I alla fall vad jag har stött på är det många forskare som inte översätter till en rad språk för att få med sig de personerna, vilket gör att exempelvis nordöstra , där uppåt är invandrare, aldrig kommer med i forskningsstudier. Vi vet så lite, så där får vi göra mycket mer insatser. Professor : har redan sagt det – i visade man att det gick lika bra oavsett socioekonomisk bakgrund. En personlig reflexion: Om det blir ett bra möte mellan läkaren och patienten – jag säger fortfarande patienten; jag är gammal – är det här med yrke och utbildning faktiskt ganska oväsentligt, för hälsan är så central. Det blir ganska avklätt i det stängda rummet. Då spelar det inte så stor roll om det är en advokat med fin kavaj eller om det är en kille i blåställ. Jag tror att det handlar mycket om att den hälsofrämjande hälso- och sjukvården måste vara tillgänglig för alla. Då måste vi faktiskt ägna oss åt uppsökande verksamhet. Jag är en stor vän av det man gör i . Det är alltså det enda lanstinget i som systematiskt har erbjudit vård till varenda 30- åring – nej, 30-åringarna har de släppt, för då är man fortfarande odödlig; de 2013/14:RFR13 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA KUNSKAPSSEMINARIUM DECEMBER 2013 kommer inte – 40-åring, 50-åring och 60-åring. tar man kanske 70- åringarna också, och en man i lever längre . Professor : Jag vill haka på det här med anknytning till frågan om man har rätt att leva ohälsosamt. Det är klart att man har rätt att tacka nej till mammografi till exempel, men man ska göra det på basen av kunskap om vad det innebär. Från vårdens sida ska man också, om det är stora grupper som tackar nej, fundera på vad det beror på. Då tycker jag att man ska göra en mer gruppspecifik intervention, som i exemplet gav. Vi måste gå från lågriskstrategier till högriskstrategier. Speciella grupper som har speciella behov måste kanske ha speciella metoder. Är det av fri vilja man avstår? När tog sin muffins var frågan: Gjorde han det av fri vilja, för att alla andra gjorde det eller för att han brukar göra det? Är livsstilsval alltid baserade på en entydig fri vilja? Vad kan ett missbruk göra med den fria vilja som man en gång hade men som kanske har gått förlorad på grund av alkoholens skadeverkningar? Jag tror, , att det lilla samhället, den lilla världen, har en parallellitet i den stora världen. Kan vi bygga ett samhälle och fortsätta med ett välfärdssamhälle som bygger på att vi hör ihop, att vi bryr oss om varandra, att det finns en ömsesidig tillit, då tror jag att vi har en god framtid när det gäller folkhälsan. Men om individualismen får härja fritt, om barnen bara ska syssla med enskilda arbeten i skolan och om mobilen blir vår bästa vän, då är jag mer bekymrad för folkhälsans utveckling. (MP): Jag vill ställa en fråga om alkohol. Det finns ju en del personer som så att säga självmedicinerar med alkohol utifrån någon form av diagnos. De använder alkohol som medicin. Min fundering är: Vad gör man? Det här är ju både en medicinsk och en social fråga, så i vilken mån har ni någon erfarenhet av hur landsting och kommun samverkar i de här frågorna? Ordföranden: får svara på det. Professor : Vi talar om samsjuklighet, alltså att man har två tillstånd . Det är rätt väl kartlagt. I de flesta fall handlar det om att orsaken går från drickandet till den psykiska sjukdomen, det vill säga att det är alkoholgenererad ångest, depression eller annan psykisk ohälsa. Men i av fallen är det tvärtom – det finns en underliggande psykiatrisk åkomma som man ibland väljer att dricka alkohol för att lindra. Det är viktigt att klarlägga detta när människor söker hjälp. I merparten av fallen mår de bättre psykiskt när de slutar dricka alkohol eftersom det är alko- SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA KUNSKAPSSEMINARIUM DECEMBER 2013 2013/14:RFR13 Men det finns en mindre grupp som inte förbättras när de blir nyktra, och de behöver naturligtvis psykiatrisk behandling. Detta har varit ett sorgebarn i vårdsystemet; den här gruppen har i stor utsträckning fallit mellan stolarna. Ett av de viktiga förslagen, tyckte jag, i var att man hade en tanke om just det – att tydligare hitta vägar för att fånga upp den psykiatriska samsjukligheten. hoppas jag att det går att komma fram där ändå med de nya överenskommelser som ska göras mellan kommun och landsting i och med den nya lagen som kom . Men det är fortfarande en öppen fråga hur det kommer att avlöpa. (S): Jag har egentligen två frågor. kan det bekymra mig lite att fokus för debatten ligger på individens rätt att själv styra och välja. Tänk om det missleder oss så att vi inte fattar politiska beslut som påverkar det gemensamma i tron att det ena utesluter det andra. Jag vill fråga den som känner sig manad: Vilka politiska beslut borde vi fatta som går i rätt riktning, om ni får säga något eller några av de allra viktigaste? Jag tror att det var som sade att tiden väl är ute för fem skivor bröd som rekommendation från . Det är inte så att i sin nya skepnad borde ge några rekommendationer? Vi fick en hel del till oss här. Frågan är om det bara är löpsedlar som ska vägleda oss i vårt hälsoagerande eller om det faktiskt är så att vi inte ska äta fem skivor utan att vi ska äta någonting annat. Ordföranden: låter även ställa sin fråga, som blir den sista. (S): Det finns ju många olika faktorer som påverkar vår hälsa. Jag funderar lite grann på det här med stress och dess både direkta och indirekta konsekvenser. Kan man se några skillnader när det gäller storstad kontra landsbygd när det gäller stressfrågan? Kopplat till det har jag också en fråga om vad som skulle kunna underlätta ett hälsosamt arbetsliv. Det finns många arbetsplatser där man springer fortare och fortare, människor är mer och mer pressade och det tenderar att ske fler och fler olyckor. Lite om stressfrågan skulle jag alltså vilja höra. Ordföranden: svarar på de här frågorna. Professor : Det finns säkert benäget bistånd också. Jag tänker på det första du frågade, , om det här med politiska beslut. Ett väldigt enkelt beslut – till synes enkelt, menar jag – är det här med alkohol. Varför inte förbjuda reklam helt och hållet, ungefär som man har gjort i ? 2013/14:RFR13 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA KUNSKAPSSEMINARIUM DECEMBER 2013 Det har skett väldigt mycket vad det gäller tillgång till medier och många tv-kanaler. SVT får inte sända någon reklam, men det finns ju många andra kanaler . De tidigare besluten fattades när vi inte hade så många kanaler att välja på. listar sig reklamen in lite överallt, som jag indikerade förut. Det låter enkelt att säga det, men principiellt skulle det kunna vara ett enkelt beslut, ungefär som för tobak. Professor : Det var många viktiga, stora frågor. För att kort svara på den första tänker jag på begreppet health literacy som vi börjar prata alltmer om i sjukvården . Det handlar om att verkligen kommunicera så att vi förstår vad patienten förstår. Jag tror att vi har en naiv uppfattning om att alla svenskar vet precis allting om vad som är nyttigt. Så enkelt är det inte eftersom det finns en oerhört förvirrad allmän diskussion. Jag tror att vi måste våga vara tydligare i fråga om vad vi vet och inte vet. Den andra frågan var vad politiken kan göra när det gäller stress. Jag tänker på hälsokonsekvensbedömning av politiska beslut som en generell tanke. Man ska framför allt vara medveten om att vi har en arbetsmiljö där människor i många sammanhang inte upplever att de har balans mellan krav och kontroll utan känner frustration. Även om man säger att näringslivet inte går att göra mycket åt eftersom det kanske inte gör som vi säger har staten, kommunerna och landstingen alldeles egna arenor. Om de arbetsmiljöerna blir föregångare kan näringslivet komma efter och lära sig av dem eftersom arbetslivet är oerhört viktigt. Vi har en diskussion om stigande pensionsålder, och det är också en socioekonomisk fråga. För vissa är det tveksamt om de orkar jobba tills de är 65, medan många av mina kolleger tänker jobba tills de är 75 eftersom arbetet är så inspirerande. Då handlar det om att orka med. Ordföranden: Jag ger ordet till socialutskottets vice ordförande . (S): I dessa PISA-dagar och som ledamot i socialutskottet ska man kanske inte prata så mycket utbildningspolitik, men jag skulle ändå vilja ta tag i det som ni pratar om när det gäller skolans uppdrag. Det är klart att man inte kan säga att man har något viktigt uppdrag när det gäller just kunskapsuppdraget, men man kan fundera på om ett bredare uppdrag också ökar förmågan att nå kunskapsmålen. Det vore kanske inte så fel om vi kunde ta tillfället i akt att skapa lite av den debatten. Någonstans kommer jag inte att kunna låta bli att bära med mig ganska mycket av rekommendationer om att inte röka, äta nötter, byta ut smör mot olja och ta en bensträckare en gång – åtminstone ; sedan har det kanske passerat. Men det jag tänker på som den stora utmaningen är förmågan att se ojämlikheten i hälsa som någonting som är otroligt avgörande. Det får inte stanna SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA KUNSKAPSSEMINARIUM DECEMBER 2013 2013/14:RFR13 vid enstaka seminarier eller någon interpellation här och var. Man måste känna att det är lite av en mission om man sitter i socialutskottet, och jag tror att vi är ganska överens om att det är en viktig mission. Ingen av oss överraskas ju egentligen av det vi är här för att ta del av, utan det är ganska väntat. Individens makt, att själv få bestämma och var gränserna går är föremål för filosofiska och kanske ibland också ideologiska diskussioner. Men vi har mycket stöd i forskning, och det gäller att ta vara på den. När det handlar om rökförbud och Rökfritt : har inte fått så många frågor här, men jag tror ändå att det är en av de frågor som ligger rätt nära till hands. Jag hoppas verkligen att vi i väldigt bred samverkan ska kunna nå ända fram. Det var rätt länge sedan vi tog några stora kliv i den här frågan, och det vore verkligen . Alkoholreklamen är inte heller, kan man tycka, en fråga som borde vara så himla svår att enas om. Vi får väl se vad vi hinner med fram till valet. Jag skulle vilja tacka er alla så hemskt mycket för att ni har gjort den här eftermiddagen intressant för oss. Vi har suttit ned i många timmar, men jag tror att vi alla tyckte att det var värt det. Det var i högsta grad intressant. Jag har fått en fusklapp där det står att jag ska säga att stenograferna har noterat det som sagts och att en rapport kommer så att ni som möjligen missade att anteckna vet att det kommer någonting. Jag gissar att alla som har föreläst gärna vill att vi återkommer om det är någonting som vi har fler frågor om och om vi behöver underlag för att jobba vidare. Jag kan nog tala för hela utskottet och säga att vi också är tillgängliga om ni vill prata vidare med någon av oss eller delge oss någon information. Tack så hemskt mycket för en intressant och viktig eftermiddag som jag hoppas ska ge många ringar på vattnet! Bilder och statistik från webbplatsen: BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13 2013/14:RFR13 BILAGA 1 BILDER FRÅN SEMINARIET BILDER FRÅN SEMINARIET.....BILAGA 1 2013/14:RFR13