rir · H2B527 · 2014-12-19 00:00:00 — introducerades vid Arbetsförmedlingen som innebär att man bland annat genom det så kallade bedömningsstödet kan identifiera arbetssökandes behov av insatser. Bedömningsstödet ska användas då arbetssökande skrivs in vid Arbetsförmedlingen. 12Proposition 2011/12:1, s. 48, 51 och 65. 13Framför allt förmedlingsinsatser men också programinsatser (se tabell 2.1 på s. 20). 14Regleringsbrev för budgetåren 2012, 2013 och 2014 avseende Arbetsförmedlingen, s.1. 15Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s. 3 och s. 9. 16Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s. 2. ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? Arbetsförmedlingskontoren ska i samband med ett varsel vid behov samverka inom Arbetsförmedlingen och med externa aktörer som arbetsgivare, trygghetsorganisationer och omställningsföretag samt kommuner. Samverkan inom Arbetsförmedlingen kan handla om att omfördela resurser och arbetsförmedlare. Samverkan med externa aktörer som exempelvis trygghetsorganisationerna kan handla om att identifiera behov av insatser, koordinera insatser, informationsdelning och samfinansiering. Samverkan skulle därmed kunna innebära att berörda aktörer vid ett varsel kan dra nytta av varandras insatser och undvika dubbelarbete, men också underlätta de varslades övergång från insatser hos en aktör till en annan. 1.5Genomförande, urval och avgränsning Utöver dokumentstudier bygger granskningen på en enkätundersökning riktad till ett urval av lokala arbetsförmedlingskontor samt intervjuer med tjänstemän vid Arbetsförmedlingen och fem trygghetsorganisationer. görs också statistiska beräkningar av hur arbetsförmedlingskontorens svar på vissa frågor varierar med kontorens erfarenheter av varsel. Kontorens varselerfarenheter speglas av statistik på hur omfattande varsel kontoret hanterat , såsom exempelvis antal varsel per kontor, antal varslade personer per kontor och antal varslade personer per kontor i förhållande till arbetskraften i den kommun kontoret ligger. Beräkningarna avser att belysa om det finns skillnader i hur kontoren svarar på vissa frågor beroende på omfattningen av de varsel de har hanterat. Enkäten berör de lokala arbetsförmedlingskontorens praktiska arbete med varsel. Enkäten riktades till de kontor som hade hanterat minst fem enskilda varsel, vilket uppgick till 123 kontor. Det motsvarar av samtliga arbetsförmedlingskontor. Undersökningen genomfördes med en svarsfrekvens på . Urvalet av kontor för enkätundersökningen bygger på två överväganden. Dels finns det kontor som inte hanterat några varsel och som därför inte hade kunnat besvara stora delar av enkäten, dels är information om varsel sekretessbelagd.18 Genom att endast ta med de arbetsförmedlingskontor som hanterat fem eller fler varsel minskar risken att det går att identifiera enskilda arbetsgivare eller individer i ett varsel. Information om varsel är endast tillgänglig för vissa utsedda tjänstemän vid Arbetsförmedlingen (se kap. 3). Av denna anledning har det inte varit möjligt att intervjua eller på 18De uppgifter som lämnas i varselanmälan är sekretesskyddade enligt 16 § i lagen (1974:13) om anställningsfrämjande åtgärder samt 28 kap. 11§ och 28 kap. 12§ i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER annat sätt få arbetsgivarnas eller de varslades syn på Arbetsförmedlingens arbete med varsel. Urvalet av arbetsförmedlingskontor innebär också att det inte går att uttala sig om hur exempelvis kontor som haft färre än fem varsel skulle svarat på enkäten. Intervjuer har genomförts med de fem trygghetsorganisationer som 2011 upprättade en överenskommelse med Arbetsförmedlingen om samarbete. Syftet har varit att få en djupare förståelse för den kritik som trygghetsorganisationerna riktat mot Arbetsförmedlingen och få en bild av det behov av samarbete med Arbetsförmedlingen som trygghetsorganisationerna anser att de har. Intervjuer har också genomförts med tjänstemän vid Arbetsförmedlingen vilka rört frågor som förutsättningar för samarbete med trygghetsorganisationerna och hur de ser på trygghetsorganisationernas kritik. I kapitel 2 redogörs kortfattat för det statliga åtagandet vid arbetslöshet och omställning. Arbetsförmedlingskontorens rutiner, vägledning och interna stöd vid varsel redovisas i kapitel 3. I kapitel 4 redovisas arbetsförmedlingskontorens insatser för varslade före första arbetslöshetsdagen och i kapitel 5 redovisas arbetsförmedlingskontorens samverkan med andra aktörer. Slutsatser och rekommendationer presenteras i kapitel 6. Bilaga 13 är elektroniska och kan hämtas från hemsida. Bilaga 1 innehåller enkät till arbetsförmedlingskontoren respektive följebrevet till enkäten och bilaga 2 innehåller arbetsförmedlingskontorens svar på enkäten. Bilaga 3 innehåller en beskrivning av enkäten inklusive Bilaga 3 innehåller också de statistiska beräkningar genomfört för att undersöka om arbetsförmedlingskontorens enkätsvar skiljer sig åt beroende på kontorens erfarenheter av varsel. ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 2Det statliga åtagandet vid varsel och omställning vid arbetslöshet Det statliga åtagandets omfattning vid varsel och omställning vid arbetslöshet avgörs av politiska beslut. Detta varierar mellan länder och kan också förändras . I omfattar det statliga åtagandet anställningstrygghet, försörjning och omställningsinsatser,19 vilket redovisas i korthet nedan. Även en viss internationell belysning görs i avsnittet. Personer som sägs upp i samband med varsel omfattas av svensk lag om anställningstrygghet.20 Några av huvuddragen i lagen är att anställningar är tillsvidare och att uppsägningar måste vara sakliga. Som saklig grund för uppsägning kan arbetsgivaren ange personliga skäl eller arbetsbrist. Arbetsgivaren avgör om det råder arbetsbrist. Uppsägningar ska föregås av att arbetsgivaren i första hand försöker omplacera den anställde. Uppsägningar sker efter turordningsregler där antalet anställningsår är styrande. Beroende på anställningstid hos arbetsgivaren har den anställde minst en och högst sex månaders uppsägningstid.21 råder fortsatt arbetsplikt om inte arbetsgivaren bestämmer annat. Det finns möjligheter för den anställde att besöka Arbetsförmedlingen för att söka arbete.22 I en del länder betalar arbetsgivaren ekonomisk ersättning till den som sägs upp från sin anställning. I andra länder präglas uppsägningsförfarandet av krav på uppsägningstider eller andra begränsningar som förlänger processen. Enligt jämförelser har svensk arbetsmarknad ett förhållandevis litet inslag av avgångsersättningar vid uppsägningar.23 I finns dock genom omställningsavtalen inslag av avgångsvederlag.24 är uppsägningstiderna reglerade och arbetsgivaren ska fortsatt betala ut lön till den anställde . 19Långtidsutredningen , bilaga 7. 20Lag (1982:80) om anställningsskydd. 21Se Rönnmar 2006, s. 209–211, s. 216–218. 2214 § andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd. 23OECD 2013, s. 78. 24Rönnmar 2006, s. 218. ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? Utöver den individuella anställningstryggheten kan även villkoren för kollektiva uppsägningar regleras särskilt i lag och adderas till gängse regler om anställningstrygghet. I jämförelse med andra har en förhållandevis svag reglering av kollektiva uppsägningar. Detta följer ett generellt mönster där länder med relativt mer reglerade individuella anställningsvillkor i mindre grad har reglerat villkoren för kollektiva uppsägningar, eller tvärtom.25 I reglerar främjandelagen förfarandet vid varsel om uppsägning. Lagen syftar till att ge Arbetsförmedlingen tidsutrymme att förbereda åtgärder. Reglerna om arbetsgivares skyldighet att anmäla varsel motiverades i förarbetena dessutom av att varselstatistiken utgör en indikator på hur arbetsmarknaden utvecklas.26 Enligt främjandelagen ska arbetsgivare anmäla varsel till Arbetsförmedlingen om de planerar en driftsinskränkning som berör minst fem personer eller minst 20 personer . Varslets storlek bestämmer när arbetsgivaren måste anmäla ett varsel till Arbetsförmedlingen. Om varslet omfattar minst 100 personer ska anmälan göras senast uppsägningarna träder i kraft. Vid varsel som omfattar minst 5 eller minst 25 personer är två respektive fyra månader.27 Främjandelagen ger dock dispens från denna regel om det finns omständigheter som arbetsgivaren inte hade kunnat förutse, exempelvis konkurs eller rekonstruktion. I detta fall ska arbetsgivaren varsla vid varsel som omfattar färre än 25 personer. Vid varsel som omfattar 25 personer eller fler gäller en varseltid på en månad.28 Arbetsgivaren ska vid anmälan om varsel ange skälet till den planerade driftsinskränkningen, hur många anställda som omfattas och vilka kategorier de varslade tillhör. Anmälan ska även innehålla uppgifter om den planerade tidpunkten för driftsinskränkning och uppsägningar liksom om hur många personer som normalt är anställda på företaget och vilka kategorier dessa tillhör. Senast en månad före det att driftsinskränkningen äger rum ska arbetsgivaren ange vilka personer som kommer att sägas upp. Denna regel är förknippad med vitesförläggande. Det innebär att Arbetsförmedlingen vid vite kan förelägga arbetsgivaren att inkomma med denna information. I samband med att personförteckningen lämnas till Arbetsförmedlingen ska arbetsgivaren också 25OECD 2013, s. 85–86. 26Jans 2009, s. 5. 272 § 1–3 lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder. 284 § lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER inkomma med relevant information från de förhandlingar som förts inför uppsägningarna enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL). En kopia av arbetsgivarens underrättelse till motparten ska också inlämnas. För personer som sagts upp i samband med varsel betalar arbetsgivaren lön . Om driftsinskränkningen beror på konkurs eller rekonstruktion kan i stället den statliga lönegarantin träda in under viss period.29 För en person som sagts upp och blivit arbetslös i samband med varsel är dock ersättning från arbetslöshetsförsäkringen den Arbetslöshetsersättning utgår antingen i form av grundersättning eller som inkomstrelaterad ersättning.30 Även en arbetslös som inte är medlem i någon a-kassa har rätt till grundersättning givet att han eller hon uppfyller vissa villkor. För att erhålla grundersättning krävs att den arbetssökande är registrerad vid Arbetsförmedlingen31 och uppfyller ett arbetsvillkor, exempelvis har förvärvsarbetat under minst sex månader.32 Den som ingår i ett arbetsmarknadspolitiskt program har rätt till aktivitetsstöd33 eller utvecklingsersättning,34 beroende på ålder och program. Det finns inga särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder för en person som blivit arbetslös efter att ha varslats. Den som i samband med varsel skriver in sig vid Arbetsförmedlingen omfattas av ordinarie arbetsmarknadsåtgärder. Nedan följer en kort beskrivning av regeringens arbetsmarknadspolitik och åtgärderna inom denna. Regeringen angav i budgetpropositionen att dess avsikt var att lägga om inriktningen på arbetsmarknadspolitiken. Den betonade där att Arbetsförmedlingens huvuduppgift är att matcha utbud med efterfrågan 297–7a § lönegarantilagen (1992:497). 304 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 319 § lagen 2 (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 3212 § lagen 2 (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 334 § förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. 342 § 1 förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? av arbetskraft, och att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ska ha ett tydligare fokus på jobb och effektiva insatser för dem som står allra längst från arbetsmarknaden //. I linje med detta föreslog regeringen vidare att volymerna i de arbetsmarknadspolitiska programmen skulle minska och att vissa program skulle upphöra. föreslog regeringen att nya program skulle införas för ungdomar och för de som stod längst från arbetsmarknaden. Bland annat infördes jobbgarantin för unga, nystartsjobb samt jobb- och utvecklingsgarantin.35 I budgetpropositionen anförde regeringen att individanpassat stöd bör kunna ges tidigt i arbetslösheten till personer som riskerar att fastna i långvarigt utanförskap.36 Regeringens politik syftar till att upprätthålla hög sökaktivitet bland dem som är arbetslösa. Insatser som kommer tidigt ska därför öka sökaktiviteten och göra arbetssökandet mer effektivt. 35Proposition 2006/07:1, UO 13, s. 75. Se även (2009), s. 157–169. 36Proposition 2011/12:1, s. 48, 51 och 65. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Arbetsförmedlingens insatser omfattar bland annat platsförmedling, vägledning och åtgärder som arbetsmarknadspolitiska program, arbetsplatsintroduktion, rehabilitering, verksamhet för unga med funktionshinder samt insatser för vissa nyanlända invandrare.37 En sammanfattande bild av innehållet i arbetsmarknadspolitiken ges i tabell 2.1 nedan. Tabell 2.1 Åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken praktik, arbetsträning för nyanlända, stöd till start av näringsverksamhet, förberedande insatser, arbetslivs introduktion och projekt med Fördjupad kartläggning, studie- och Arbetspraktik, utbildning, stöd till start av näringsverksamhet, a-kassa; 14 mån. Kartläggning, jobbsökaraktiviteter med coachning och förberedande insatser. Arbetspraktik, arbetsträning och för- (coachande samtal, vägledning). (praktik, arbets Källor: Förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program; förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar; förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin, Arbetsförmedlingen 2014a och 2014b. Notera: Det kan finnas undantag från, och tillägg till, huvudreglerna om åldersgräns och arbetslöshetsperioder i jobbgarantin för ungdomar och/eller jobb- och utvecklingsgarantin som inte redovisas i tabellen. 37 5 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? Arbetsmarknadspolitiska program och tidiga insatser är åtgärder som kan ges tidigt i arbetslöshetsperioden eller innan en person blir arbetslös, medan jobbgarantin för ungdomar respektive jobb- och utvecklingsgarantin kan ges av arbetslöshet. Program som arbetsmarknadsutbildning kan ges inom och utom garantiprogrammen. En majoritet av de som får arbetsmarknadsutbildning får det inom garantiprogrammen.38 Eftersom en arbetssökande blir anvisad till garantiprogrammen först efter en period i arbetslöshet kan detta ses som ett uttryck för att arbetsmarknadspolitiken ska prioritera de arbetslösa som befinner sig långt från arbetsmarknaden.39 Jobb- och utvecklingsgarantin riktad till långtidsarbetslösa är också det enskilt största programmet.40 Arbetsförmedlingen arbetar med ett så kallat bedömningsstöd för att identifiera arbetssökande som riskerar att bli arbetslösa . I gruppen ingår även de som är . Avsikten är att de personer som bedöms löpa hög risk för långtidsarbetslöshet ska erbjudas tidiga insatser i form av förstärkt förmedling som coachning, vägledning eller genom program som praktik, rehabilitering, arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning.41 Av Arbetsförmedlingens uppföljningar framgår att cirka en dryg tiondel av de som skrivs in där bedöms ha förhöjd risk för långtidsarbetslöshet. Ungefär två tredjedelar av dessa har fått ta del av en insats . var fördelningen mellan förmedlings- och programinsatser ungefär jämn, men har förskjutits så att förmedlingsinsatserna utgör av alla insatser.42 har, i jämförelse med andra , en förhållandevis stark individuell anställningstrygghet som kombineras med relativt svag reglering av kollektiva uppsägningar. Varsel om uppsägning regleras i av främjandelagen, enligt vilken en arbetsgivare ska anmäla ett varsel till Arbetsförmedlingen uppsägningarna ska träda ikraft. Hur långt innan en arbetsgivare ska anmäla ett varsel om uppsägning varierar 38Arbetsförmedlingen 2014c, s. 18. 39Se även prop. 2006/07:1 UO 13, s. 75; 2 § 2 förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen anger att myndigheten ska prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden. 40Arbetsförmedlingen 2014c, s. 56. 41Arbetsförmedlingen 2014a, s. 13. 42Arbetsförmedlingen 2014b, s. 21. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER med antalet anställda som arbetsgivaren planerar att säga upp. Avsikten med varselreglerna är att ge bland andra Arbetsförmedlingen tid att förbereda åtgärder. Inom arbetsmarknadspolitiken prioriteras den som står längst från arbetsmarknaden. Tidiga insatser syftar i första hand till att stödja den arbetslöses arbetssökande. Programinsatser och utbildning kommer senare , och en majoritet av arbetsmarknadsutbildningen fås inom ramen för något av de två garantiprogrammen. Inom arbetsmarknadspolitiken finns det heller inga särskilda åtgärder som kan riktas till dem som varslats om uppsägning utöver ordinarie arbetsmarknadspolitik. arbetar Arbetsförmedlingen med ett så kallat bedömningsstöd för att identifiera arbetssökande som riskerar att bli arbetslösa . Arbetsmarknadspolitiken inrymmer också tidiga insatser för att förhindra långtidsarbetslöshet. ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 3Arbetsförmedlingens rutiner, vägledning och interna stöd vid varsel En förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska kunna bidra i omställningsprocessen för varslade är att myndigheten får väsentlig information om varslet och att det vid Arbetsförmedlingen finns rutiner och tydlig vägledning för hur ett varsel ska hanteras. Det är också av vikt att det vid de lokala arbetsförmedlingskontoren finns utsedda arbetsförmedlare som ansvarar för varsel och att det vid behov finns möjligheter att samverka inom Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har tagit fram en intern instruktion och två olika handläggarstöd som anger hur myndighetens praktiska arbete vid varsel ska hanteras.43 Den interna instruktionen och ett av handläggarstöden berör den ordinarie varselhanteringen. Det andra handläggarstödet berör hanteringen av större varsel44 där samordning inom Arbetsförmedlingen kan komma att krävas.45 Det är i första hand det lokala arbetsförmedlingskontoret i den kommun där ett varsel läggs som har ansvaret för att genomföra Arbetsförmedlingens uppgifter vid varsel. Enligt handläggarstödet vid större varsel flyttas dock ansvaret uppåt i Arbetsförmedlingens organisation beroende på vilka insatser som krävs. Det är sektionen för varselhantering vid Arbetsförmedlingens kundtjänst som tar emot arbetsgivarens anmälan om ett varsel. Ärendet diarieförs hos Arbetsförmedlingen då en undertecknad anmälan46 tagits emot. Sektionen för varselhantering kontrollerar att arbetsgivaren lämnat alla uppgifter som krävs enligt främjandelagen (se avsnitt 2.2) och skickar en bekräftelse till arbetsgivaren om att anmälan om varsel inkommit. I de fall arbetsgivarens anmälan om varsel inte inkommit begärs en skriftlig förklaring. Interna instruktioner för handläggning vid varsel; Arbetsförmedlingen 2008. Handläggarstöd vid varsel; Arbetsförmedlingen 2014d. Hantering av större varsel. 44Större varsel definieras i Arbetsförmedlingens handläggarstöd som varsel som inte kan hanteras inom ordinarie varselhantering. 45Handläggarstödet vid större varsel är förhållandevis nytt och daterat . 46En undertecknad anmälan om varsel från arbetsgivaren krävs för att den ska vara giltig. ARBETSFÖRMEDLINGENS ARBETE VID VARSEL – ETT BIDRAG TILL EFFEKTIVA OMSTÄLLNINGSINSATSER? med att sektionen för varselhantering skickar bekräftelsen till arbetsgivaren meddelas det arbetsförmedlingskontor som berörs av varslet och informationen läggs in i Arbetsförmedlingens interna elektroniska varselsystem. Varselinformationen är sekretessbelagd47 och blir endast tillgänglig för behörig personal på det aktuella arbetsförmedlingskontoret och för ansvarig personal vid Arbetsförmedlingens stab. Arbetsförmedlingens interna instruktion och handläggarstödet anger bland annat att det på arbetsförmedlingskontoren ska finnas handläggare med behörighet i Arbetsförmedlingens varselsystem.48 Därutöver anger handläggarstödet att det vid arbetsförmedlingskontoren bör finnas minst ett par förmedlare med ansvar för varsel.49 Av instruktionen och handläggarstödet framgår också att arbetsförmedlaren ska ta telefonkontakt med arbetsgivarens kontaktperson för varslet. Vidare anges i handläggarstödet att arbetsförmedlaren bland annat ska informera sig om varslet, om de varslade samt erbjuda arbetsgivaren stöd och att samverka i en informationsträff tillsammans med fackliga parter och eventuell omställningspart.50 Av Arbetsförmedlingens handläggarstöd för hantering av större varsel framgår att detta stöd är ett komplement till den ordinarie varselhanteringen.51 Handläggarstödet ska säkerställa arbetsprocessen vid större varsel och fördela ansvarsområden mellan bland andra berörda marknadsområdeschefer, produktionsdirektör,52 ledningsstaben, analysavdelningen och chefen för sektionen för varselhantering när det gäller exempelvis att informera om krislägen. Handläggarstödet anger också hur resursfördelning ska hanteras vid större varsel. I första hand ska resursfrågan lösas inom marknadsområdet, i andra hand inom produktionsavdelningen och i tredje hand kan generaldirektören besluta om extra resurser. Vid krislägen kan generaldirektören sammankalla en central varselgrupp vars huvuduppgift är att besluta om extra resurser till produktionsavdelningen. En aktivitetsplan för hur man ska arbeta med varslet ska också fastställas när generaldirektören beslutat om särskild handläggning för hantering vid större varsel. I handläggarstödet anges också att Arbetsförmedlingen vid större varsel ska samverka inom myndigheten och med 47De uppgifter som lämnas i varselanmälan är sekretesskyddade enligt 16 § i lagen (1974:13) om anställningsfrämjande åtgärder samt 28 kap. 11 § och 28 kap 12 § i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Interna instruktioner för handläggning vid varsel. Handläggarstöd för varsel, s. 2. Handläggarstöd för varsel, s. 3. I handläggarstödet ges exempel på frågor som förmedlaren kan ställa. 51Handläggarstödet vid större varsel är under revidering då Arbetsförmedlingen delvis fått en ny organisation . 52Enligt Arbetsförmedlingens nya organisation har produktionsdirektören ersatts med tre regionchefer. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER andra berörda aktörer för att kunna ge rätt stöd till de drabbade och det anges vidare att överenskommelsen med trygghetsorganisationerna ska följas. För att belysa vilka förutsättningar Arbetsförmedlingen skapat för arbetet med varsel inom myndigheten har i en enkät till lokala arbetsförmedlingskontor efterfrågat kontorens bedömningar om tillgången till varselinformation, förekomst av vägledning och rutiner samt förekomst av samverkan inom Arbetsförmedlingen. har också intervjuat tjänstemän vid sektionen för varselhantering vid Arbetsförmedlingen för att få en bedömning av kvaliteten på de anmälningar av varsel som inkommer till myndigheten. Kontorens bedömningar och resultatet från intervjuerna redovisas i detta kapitel. 3.2.1Arbetsgivarens anmälan om varsel Enligt varselsektionens bedömningar följer de arbetsgivare som varslar om uppsägning vanligtvis främjandelagen och lämnar in relevant information i tid.53 Informationen bedöms också hålla god kvalitet. Varselsektionen uppger att den i av de fall där det föreligger anmälningsplikt har tvingats begära in en skriftlig förklaring från arbetsgivare. I den skriftliga förklaringen ska arbetsgivaren ange varför den inte skickat in all relevant information. När denna inkommit till sektionen för varselhantering diarieförs den och skickas vidare till Arbetsförmedlingens juridiska avdelning som bedömer om ärendet ska tas upp i domstol.