eunbil · H10N2DCE0E · 2014-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljö) A-punktslistan är ännu inte känd EU:s Luftvårdspaket (första läsning) Förslag till och rådets direktiv om begränsning av luftföroreningar från medelstora förbränningsanläggningar med en installerad effekt om minst 1 MW men mindre än 50 MW. (2013/0442 (COD) Förslag till och rådets direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, ändring av direktiv /35/EC, (2013/0443 (COD) Avsikten med behandling i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att miljörådet ska hålla en orienteringsdebatt om förslaget till direktiv om minskning av utsläpp från medelstora förbränningsanläggningar samt om förslaget till direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, ändring av direktiv /35/EC (hädanefter kallat takdirektivet). Kommissionen presenterade ett luftvårdspaket innehållande ett strategiskt handlingsprogram för renare luft i , ett reviderat takdirektiv med bindande nationella utsläppstak för , ett nytt direktiv för att minska luftföroreningarna från mellanstora energianläggningar och ett förslag till beslut för ratificering av det så kallade Göteborgsprotokollet. Förslaget om medelstora förbränningansläggningar syftar till att införa utsläppskrav av luftföroreningar för förbränningsanläggningar med en installerad effekt om minst 1 MW men mindre än 50 MW. Utsläppskraven avser svaveldioxid, kväveoxider och partiklar (PM2.5) och ska införas i tre steg: efter att direktivet ska vara infört träder utsläppskrav i kraft för nya anläggningar. 2025 införs utsläppskrav för befintliga anläggningar med en installerad effekt över 5 MW. 2030 införs utsläppskrav för befintliga anläggningar mellan 1 och 5 MW. Utsläppskraven för reserv- och toppbelastningsanläggningar som används mindre än är lindrigare. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen avser verka för att den övergripande ambitionsnivån i förslaget bibehålls. Regeringen verkar för att partikelkraven sätts på en sådan nivå att det inte hotar biobränsleanvändning. Här granskar regeringen särskilt kraven för de minsta anläggningarna. Vidare granskar regeringen möjligheten att tidigarelägga utsläppskraven för de anläggningar som används mest. Regeringen anser att det är viktigt att säkerställa att de undantag från utsläppskraven som finns bl.a. för äldre reservanläggningar inte kan utnyttjas som kryphål. Vidare verkar regeringen för att kraven på administration och övervakning blir hanterbara för små- och medelstora företag samt för myndigheterna. Förslaget till nytt takdirektiv ser kommissionen som en av de viktigaste rättsliga grunderna i EU:s luftvårdsarbete. Utöver att fastställa utsläppsminskningar för de ämnen som redan ingår i gällande takdirektiv (svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen och ammoniak) har det tillkommit reduktionsnivåer för små partiklar (PM2.5) där sot särskilt ska beaktas samt för metan. Förslaget syftar till att säkra efterlevnaden av utsläppstaken i befintlig lagstiftning (direktiv (2001/81/EG), införliva Göteborgsprotokollets utsläppsbegränsningar , ställa ytterligare krav på utsläppsminskningar samt införa nya krav för utsläpp av metan. Kommissionens förslag till utsläppsbegränsningar är alltså samstämmiga med kraven i Göteborgsprotokollet. De skärpta kraven till 2030 syftar till att sänka halterna av luftföroreningar i EU ytterligare. Detta bedöms av kommissionen ge betydligt minskad hälsopåverkan och vara samhällsekonomiskt lönsamt för EU som helhet. Förhandlingarna är i ett inledande skede. Förslaget till direktiv har diskuterats vid tre möten i rådsarbetsgruppen för miljöfrågor. I detta skede i förhandlingarna har ett flertal medlemsstater uttryck reservationer beträffande den föreslagna ambitionsnivån. Ordförandeskapet har förberett två frågor inför diskussionen: Stödjer ni den strategiska ansatsen i förslaget att stegvis gå vidare för att minska utsläppen av luftföroreningar (2020-2030) i syfte att nå gällande luftkvalitetsnormer till 2020, förbättra koncentrationer i enlighet med WHO:s rekommenderade nivåer samt ta itu med gränsöverskridande påverkan? Instämmer ni i att det är nödvändigt att inkludera jordbrukssektorn för att underlätta de reduktionsåtaganden som är uppsatta och att mekanismer för detta i integreras förslaget om nationella utsläppstak? Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att så långt som möjligt ska stödja kommissionen i det fortsatta förhandlingsarbetet och avser att verka för en ambitiös linje i förhandlingarna. Regeringen anser även att det är viktigt att bevaka att reduktionsnivåer för metan och fina partiklar (där sot ingår) ingår i direktivet. Stödjer ni den strategiska ansatsen i förslaget att stegvis gå vidare för att minska utsläppen av luftföroreningar (2020-2030) i syfte att nå gällande luftkvalitetsnormer till 2020, förbättra koncentrationer i enlighet med WHO:s rekommenderade nivåer samt ta itu med gränsöverskridande påverkan? Regeringen stödjer kommissionens förslag till nytt takdirektiv som syftar till att sätta EU på spåret för att nå dels de långsiktiga målen som antogs i EU:s sjätte och sjunde miljöhandlingsprogram, dels WHO:s rekommenderade nivåer för luftkvaliteten. Regeringen avser att i förhandlingarna driva en linje som ger ett så ambitiöst direktiv som möjligt. Instämmer ni i att det är nödvändigt att inkludera jordbrukssektorn för att underlätta de reduktionsåtaganden som är uppsatta och att mekanismer för detta i integreras förslaget om nationella utsläppstak? Regeringen anser att det är av stor vikt att inkludera alla berörda sektorer för att nå reduktionsåtagandena på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. En viktig förutsättning i direktivet är att medlemsstaterna själva får bestämma hur de vill nå reduktionsnivåerna. I enlighet med subsidiaritetsprincipen utformas åtgärder lämpligen på nationell nivå så att nationellt kostnadseffektiva åtgärder införs. Detta är också viktigt eftersom teknik och metoder förändras . Det viktiga är att reduktionsnivåerna nås och att det finns kontrollfunktioner för detta, inte hur de nås. För ytterligare information se rådsPM. Förslag till och rådets förordning om ändring av direktiv /18/EG som ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier. (Uppdatering av underlaget och SE ståndpunkt kommer ske efter att frågan har förhandlats i Coreper ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapets avsikt är att vid rådsmötet få till stånd en politisk överenskommelse om förslaget till förordning om att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom en medlemsstats territorium. presenterade kommissionen ett förslag till förordning (2010/0208 (COD) som tillfogar en artikel 26b till direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön. Artikeln ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Utöver det föreslås inga förändringar när det gäller själva hanteringen av ansökningar och godkännanden av GMO i EU. Det grekiska ordförandeskapet har tagit fram ett reviderat kompromissförslag. Det aktuella förslaget innehåller bland annat närmare beskrivningar av tillvägagångssätt och tidsfrister för medlemsstaterna, kommissionen och sökande företag för att göra undantag från odling av GMO samt övergångsregler för de redan godkända GMO enligt direktiv /18. Skälen för undantag återfinns nu i artikeltext. Olika varianter på dessa kompromissförslag har diskuterats . Vid kommande möten i Coreper är fortfarande flera viktiga frågor utestående. Det rör bland annat WTO-förenlighet, under vilka skäl som undantag ska vara möjliga, tidsfristernas längd, eventuell prejudicerande verkan samt förtydliganden i föreslagen text. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens ståndpunkt är att få till stånd lösningar som värnar det befintliga regelverkets höga krav på skydd för människors och djurs hälsa och miljön och som är i överensstämmelse med regelverket för den inre marknaden och WTO. Det är även viktigt att de skäl, under vilka undantag för odling ska medges, är välmotiverade. För regeringen är dessa frågor fortfarande utestående inför miljörådet. Regeringen hade önskat att lagstiftningen blir tydligare vad gäller WTO-förenligheten och likaså att skälen för medgivande av undantag är tydligare. Regeringen har under förhandlingarna välkomnat kommissionens ansträngningar för att lösa problemen inom GMO-området, men har också sett svårigheter med det förslag som presenterats. Regeringen är mån om att kärnan i , nämligen en vetenskapligt grundad riskbedömning från fall till fall av GMO även i fortsättningen ska vara grunden för godkännande av GMO inom EU. Detta inbegriper försiktighetsprincipen. stödde det danska ordförandeskapets kompromissförslag 2012, framför allt motbakgrund av att ansåg att regeringen skulle stödja det danska förslaget. För ytterligare information se rådsPM (ev.) Godkännande av A-punktslistan Se punkt 2. A-punktslistan är ännu inte känd Rådsslutsatser om Konventionen om biologisk mångfald (CBD) Förberedelser inför det 12:e mötet partsmötet (COP 12) i Förberedelser för partsmöte i konventionen om biologisk mångfald - Cartagenaprotokollet (COP-MOP 7) (c)Förberedelserinför första partsmötet under Nagoyaprotokollet (COP-MOP 1) i - Antagande av rådsslutsatser Konventionen om biologisk mångfald trädde i kraft . Konventionen syftar till bevarande av biologisk mångfald, hållbart nyttjande av dess beståndsdelar och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid användning av genetiska resurser. Under konventionen har två protokoll antagits: Cartagenaprotokollet om biosäkerhet och Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap samt en skälig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid användning av dessa. Det är oklart om protokollet kommer att hinna träda i kraft för att ett partsmöte om Nagoyaprotokollet ska kunna äga rum i samband med partsmötet för konventionen om biologisk mångfald. Vid partsmötet ska en andra genomgång göras av arbetet med att genomföra den strategiska planen för biologisk mångfald 2011-2020 som antogs vid partsmötet i . I utkastet till rådsslutsatser läggs särskild tonvikt på att följa framsteg i konventionsparternas nationella strategier och planer för biologisk mångfald med utgångspunkt i de 20 s.k. Aichimålen för biologisk mångfald. Inför partsmötet ses frågan om mobilisering av resurser för att genomföra den strategiska planen som en nyckelfråga av många parter. De föreslagna rådsslutsatserna hänvisar till att rådet för utrikesfrågor bekräftade att EU har ett åtagande att bidra till att förverkliga det preliminära målet. Rådsslutsatserna understryker att en effektiv organisation och samverkan mellan konventioner, avtal och organisationer som kan bidra till att genomföra konventionen är viktiga för att nå framgång. Vidare pekar rådsslutsatserna på en rad tekniska frågor där särskilt arbetet med att identifiera ekologiskt viktiga områden på djuphaven lyfts fram, där partsmötet förväntas besluta att listor över sådana områden ska ställas till förfogande för de organisationer som hanterar områden utanför nationell jurisdiktion. Slutligen behandlar rådslutssatserna frågan om att ändra i konventionens terminologi så att urfolk i framtida beslut benämns som sådana (eng: Indigenous peoples). Denna fråga är viktig ur ett folkrättsligt perspektiv och väcktes vid förra partsmötet. Cartagenaprotokollet är ett protokoll under konventionen om biologisk mångfald. Protokollet trädde i kraft . Protokollet reglerar gränsöverskridande förflyttningar av genetiskt modifierade organismer (GMO). Reglerna ger parter möjligheter att kräva information om export av GMO och neka import om GMO bedöms kunna skada den biologiska mångfalden. Protokollet reglerar även dokumentationskrav och utväxling av information. Rådsslutsatserna välkomnar det arbete som gjorts i de arbetsgrupper som verkar under Cartagenaprotokollet. Rådet uppmanar COP-MOP 7 att ta steg framåt vad gäller frågor om bl.a. den strategiska planen för 2011-2020, socioekonomi, implementering av riskhantering och riskbedömning, samt verka för att uppnå en realistisk budget för protokollet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stöder förslaget till rådsslutsatser för klimat och energipolitik beslutade om ett mål för EU att minska utsläppen av växthusgaser till 2050 i samband med de enligt FN:s vetenskapliga klimatpanel (IPCC) nödvändiga utsläppsminskningar från de industrialiserade länderna som grupp, för att kunna hålla den globala temperaturökningen . Ett antal steg har tagits för att förtydliga vad detta innebär för EU för tiden . presenterade kommissionen ett förslag till ramverk för EU:s klimat- och energipolitik . Kommissionens förslag omfattar ett klimatmål om för EU-interna utsläppsminskningar och ett bindande mål på EU-nivå för förnybar energi om till 2030. Inga nya mål för energieffektivisering föreslås, kommissionen aviserar att den avser att återkomma till frågan efter avslutad översyn av direktivet om energieffektivisering eller tidig höst. Kommissionen föreslår också indikatorer för konkurrenskraft och försörjningstrygghet. ska enligt förslaget följas upp med nationella planer för konkurrenskraftig, säker och hållbar energi. Kommissionen föreslog som en del av ramverket att en stabilitetsreserv av utsläppsrätter införs i EU: system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) (KOM(2014) 20 slutlig). Reserven ska stabilisera tillgången på utsläppsrätter i systemet för att förhindra att stora överskott eller underskott uppstår och därmed förhindra stora prisvariationer. Frågan har eller kommer även att behandlas i flera av rådets konstellationer (Miljö, Konkurrenskraft, Energi, Ekofin, Jordbruks- och fiskerådet) samt i . Inför har det grekiska ordförandeskapet tagit fram två diskussionsfrågor: Vilka sektorer, i ett nationellt perspektiv, har möjlighet att bidra med signifikanta utsläppsminskningar eller där utmaningarna för utsläppsminskningar är större i ett 2030 perspektiv? Hur kan dessa möjligheter och utmaningar beaktas i styrmedel och åtgärder för energi och klimat efter 2020? Vilka typer av styrmedel och åtgärder på EU-nivå kan bidra till att möta investeringsbehoven för energi- och klimatramverket till 2030? Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar förslag till ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030, men anser att ambitionsnivån behöver höjas. Regeringen anser att det är av högsta prioritet att EU enas om ett ambitiöst ramverk senast vid . Mål bör sättas om att minska växthusgaser inom EU till 2030 jämfört med och fördelas mellan medlemsländerna på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen kan därutöver tänka sig ytterligare utsläppsminskning i form av internationella kreditet förutsatt att andra utvecklade länder tar sin del av bördan i de internationella förhandlingarna. Ett bindande mål på EU-nivå om förnybar energi bör också ingå. Den starka kopplingen mellan planen för EU:s minskade energiberoende och 2030-ramverket gör att dessa bör hanteras samlat, senast vid Europeiska Rådet . Utvecklingen i understryker behovet av ett beslut om ett ramverk till 2030. Ett ambitiöst klimat- och energiramverk baserat på kommissionens förslag innebär viktiga steg även för att minska EU:s energiberoende och öka försörjnings-tryggheten. För ytterligare information se rådsPM Förslag till ändring av Europaparlaments och rådets förordning EU/525/2013 om mätning, rapportering och verifiering (MRV) av koldioxidutsläpp från sjöfarten (första läsning) Kommissionen presenterade förslaget till ändring av förordningen . Avsikten med förslaget är att etablera ett regelverk för mätning, rapportering och verifiering (MRV) av storleken på koldioxidutsläppen och bränsleförbrukningen från sjöfarten som ett första steg i arbetet med att minska utsläppen från internationell sjöfart. Det långsiktiga målet är att bygga upp ett regelverk som kan bli en förebild för en internationell reglering av sjöfartens utsläpp av växthusgaser som är oreglerade under Kyotoprotokollet och inte ingår i EU:s 2020 mål. Det föreslagna regelverket ska dessutom kunna användas för att få fram information om åtgärders effektivitet och på så sätt i längden bidra till att sjöfarten minskar sina utsläpp och sänker sina kostnader. Det har därmed indirekt i huvudsak positiva effekter på utsläppen av luftföroreningar. Det långsiktiga målet är att regelverket ska kunna bli en förebild för en internationell reglering av sjöfartens utsläpp av växthusgaser. Förslaget har förhandlats i rådsarbetsgruppen för miljö. Europarlamentet antog sitt yttrande i första läsning. För ytterligare information se bifogat faktaPM Förslag till Europarlamentets och rådets direktiv för att minska konsumtionen av plastbärkassar - ändring av direktiv /62/EC (första läsning) Syftet med förpackningsdirektivet är att harmonisera nationella bestämmelser om hanteringen av förpackningar och förpackningsavfall för att å ena sidan förebygga och minska inverkan på miljön i samtliga medlemsstater och i tredje land och därmed säkerställa en hög miljöskyddsnivå, och å andra sidan säkerställa en fungerande inre marknad och undvika handelshinder samt snedvridning och begränsning av konkurrensen inom gemenskapen. Medlemsstaterna ska inte hindra att förpackningar som uppfyller bestämmelserna i direktivet släpps ut på marknaden. Kommissionen presenterade förslaget till ändring av förpacknings-direktivet (2013/0371(COD). Förslaget syftar till att komplettera förpackningsdirektivet med krav på att medlemsländerna ska vidta åtgärder för att uppnå en minskad förbrukning av tunna plastbärkassar. Medlemsstaterna ska därefter rapportera till kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits. Åtgärderna kan bestå av saluföringsrestriktioner (som ett undantag för just denna grupp av förpackningar) nationella minskningsmål eller ekonomiska styrmedel. Saluföringsrestriktioner får inte utgöra kvantitativa importrestriktioner, godtycklig diskriminering eller förtäckt begränsning av handeln enligt fördraget om EU:s funktionssätt. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för miljö vid fyra tillfällen under det grekiska ordförandeskapet. antog sitt yttrande i första läsning. Europarlamentets ståndpunkt innebär en högre ambitionsnivå än kommissionens föreslag, framför allt genom ett mål om minskning av förbrukningen av plastbärkassar i EU från att direktivet antagits. Förslag till rådets beslut om ratificering av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod inom ramen för Kommissionen presenterade ett förslag till rådsbeslut om hur EU ska ratificera den andra åtagandeperioden av Kyotoprotokollet. Förslaget syftar till att ratificera Doha-ändringen till Kyotoprotokollet som antogs vid COP 18 i , inklusive ändringar av övervaknings- och rapporteringsförordningen vad gäller det tekniska genomförandet av Kyotoprotokollet. I korthet innebär detta en ratificering av EU:s åtagande att minska utsläppen av växthusgaser . Frågan har behandlats vid ett antal tillfällen i rådets arbetsgrupp för miljöfrågor. Ordförandens senaste förslag till rådsbeslut följer svensk position och öppnar också för svenskt godkännande av Dohaändringen i Kyotoprotokollet i . Förslaget bygger helt på befintlig EU- lagstiftning, det s.k. klimat- och energipaketet med en gemensam utsläppsnivå för utsläpp från de sektorer som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) och utsläppsnivåer per medlemsstat för utsläpp från de sektorer som inte omfattas av EU ETS. I det sista skedet av förhandlingarna har dock ett medlemsland föreslagit förändringar av ordförandens förslag. Ingen annan medlemsstat stöder ändringsförslaget som bl.a. skulle kunna innebära att man öppnar upp EU:s klimat och energipaket och även riskerar att försena EU:s ratificering av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. (c) Internationella möten Information från ordförandeskapet och kommissionen (d) Hormonstörande ämnen Information från den franska delegationen avser informera miljörådet om den nationella strategin som offentliggjordes med syfte att minska exponeringen för människa och miljön av hormonstörande ämnen. uppmanar kommissionen att anta kriterier för definition av hormonstörande ämnen baserade på ämnenas inneboende egenskaper samt att implementera de utfasningskriterier som lagts fast i förordningarna om växtskyddsmedel respektive biocider. Den har beslutat att stämma kommissionen för att inte ha fastställt kriterier för identifiering av hormonstörande ämnen inom ramen för biocidförordningen. Dessa kriterier skulle ha varit på plats . Avsaknaden av övergripande kriterier för identifiering avhormonstörande ämnen inom EU försvårar genomförandet av olika kemikalierättsakter och är i strid med ambitionerna i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Det försvårar också arbete med att genomföra proposition 2013/13:39 – På väg mot en giftfri vardag. Regeringen förslår att ger sitt stöd till i uppmaningen till att anta kriterier för definition av hormonstörande ämnen baserade på ämnenas inneboende egenskaper samt att implementera de utfasningskriterier som lagts fast i förordningarna om växtskyddsmedel respektive biocider. (e) Högfluorerade ämnen Information från den svenska delegationen Den avser lyfta en övrig fråga på miljörådet för att uppmärksamma och söka stöd från övriga medlemsstater och kommissionen om behovet av att ta fram en handlingsplan på EU-nivå för högfluorerade ämnen s.k. PFAS. PFAS omfattar hundratals kemiska föreningar. Ämnenas vatten- och fettavstötande egenskaper och deras värmetålighet är skälet till att de har fått många användningsområden. Ämnena finns i en mängd konsument- produkter, t.ex. fritidskläder och skor, rengöringsmedel, impregneringsmedel och brandsläckningsmedel. PFAS-ämnen är långlivade i miljön och kan transporteras långa sträckor, vilket är orsaken till att de förekommer i höga halter hos djur i . Vissa av ämnena är bioackumulerande och toxiska och kan skada fortplantningen hos människor och djur. Med anledning av den senaste tidens rapportering om dricks-vattentäkter som förorenats av brandskum vid övningsplatser i , avser regeringen även uppmärksamma övriga medlemsstater på detta problem. är endast användning av det högfluorerade ämnet PFOS förbjudet inom EU och ett begränsningsförslag pågår för det högfluorerade ämnet PFOA under EU:s kemikalieförordning REACH. Därutöver har en handfull PFAS identifierats som ämnen med särskilt farliga egenskaper och finns upptagna på EU:s kandidatförteckning till REACH. Andra högfluorerade ämnen introduceras som alternativ och vissa av dessa har uppmätts i både miljön och humant blod. Mycket tyder på att de skadliga egenskaperna hos högfluorerade ämnen är mer eller mindre gemensamma för hela gruppen. Dessa ämnen används också i olika kombinationer och ett ämne i en vara ofta byts ut mot ett annat snarlikt. Det är därför angeläget att göra en samlad bedömning av riskerna och behov av åtgärder för hela gruppen högfluorerade ämnen. Den föreslår därför att en handlingsplan på EU-nivå bör omfatta en sådan samlad bedömning. Det inkommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den italienska delegationen tar över ordförandeklubban i . är det första landet i ordförandeskapstrion som även består av () och (). På miljörådet väntas att närmare redogöra för sina prioriteringar på miljö- och klimatområdet under sitt ordförandeskap.