eunbil · H20N30B7D9 · 2014-12-09 00:00:00 — Rubrik: En övergripande och omvälvande agenda för tiden dokument: Fakta-PM 14/2013 Meddelande om EU:s prioriteringar inför förhandlingar om global hållbar utveckling behandlad vid samråd med : (inför FAC) om hållbar utveckling (Rio+20) i enades FN:s medlemsländer om att ta fram globala hållbarhetsmål som ska gälla . Uppdraget var att utarbeta mätbara, evidensbaserade och kommunicerbara mål där de tre aspekterna av hållbarhet är integrerade; ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Post 2015 är samlingsnamnet på arbetet med att formulera en ny global utvecklingsagenda med fokus på hållbarhet, som kan ta vid när FN:s millenniemål löper ut . Arbetet med att ta fram post 2015-agendan och globala hållbarhetsmål (även kallade ”SDGs”, Sustainable Development Goals) kommer att gå in i slutfasen . Flera olika FN-processer spelar in som underlag till hållbarhetsmålen. Det tyngsta bidraget är slutrapporten från den öppna arbetsgruppen för hållbara utvecklingsmål (Open Working Group-Sustainable Development Goals, OWG-SDGs), som presenterades . Rapporten innehåller förslag till 17 hållbarhetsmål och 169 delmål. har varit aktivt inom arbetsgruppen och fått förhållandevis gott genomslag för regeringens prioriteringar. FN:s generalsekreterare ska presentera sin s.k. syntesrapport för post-2015, som ska omhänderta de tidigare bidragen till processen. Många, inklusive , hoppas att generalsekreteraren ska komma med konstruktiva bidrag till hur öppna arbetsgruppens förslag ska kunna bli mer hanterbart vad gäller genomförande, kommunicerbarhet och uppföljning. Syntesrapporten kommer att bli central för de mellanstatliga förhandlingarna som inleds , med målet att kunna anta post-2015 agendan inklusive hållbarhetsmål . Inom EU diskuteras utvecklingsagendan post-2015 intensivt. antogs rådsslutsatser som angav övergripande principer för post-2015 utifrån Kommissionens meddelande ”Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid”. Kommissionen presenterade sitt nya meddelande ”Ett anständigt liv för alla: från vision till gemensamma åtgärder”, som omfattar förslag till EU:s position inför de mellanstatliga förhandlingarna. Rådsslutsatserna har förhandlats fram i en sammanslagen rådsarbetsgrupp för frågor för global miljö, FN samt utveckling. Rådsslutsatserna kommer att utgöra EU:s gemensamma politiska prioriteringar i de mellanstatliga förhandlingarna och ger en tydlig politisk signal om hur EU ser på post-2015 arbetet. Inom ramen för diskussionerna i rådsarbetsgruppen har agerat aktivt gällande frågan om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Det råder i övrigt en förhållandevis stor samsyn bland om innehållet i post-2015 agendan. Post-2015 agendan, med utgångspunkt från de rådsslutsatser som EU då har antagit, kommer upp som en diskussionspunkt vid rådsmötet . Själva antagandet av rådsslutsatserna kommer enligt det italienska ordförandeskapet att ske vid allmänna rådets möte . Parallellt med post-2015 löper förberedelserna inför den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (FfD). Den breda agendan inför utvecklingsfinansieringskonferensen och genomförandefrågorna (MoI) i post-2015 överlappar i mycket varandra. Rådsslutsatser om MoI och utvecklingsfinansieringsagendan förutses antas . I samband med den tredje världskonferensen om katastrofriskreducering i Sendai, , , ska ett nytt ramverk (post-Hyogo) som syftar till att minska riskerna för, och konsekvenserna av, naturkatastrofer för perioden antas. äger även klimatförhandlingarna i rum (COP21) rum. Klimatförhandlingarna, Post2015, FfD och post-Hyogoprocessen är fyra olika förhandlingar men de är innehållsmässigt, såväl som politiskt, nära sammankopplade och kommer att föda in i varandra. Rättslig grund och beslutsförfarande Rådsslutsatser ligger utanför fördraget och antas med konsensus. Svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att stöder förslaget till rådsslutsatser. inställning diskuterade post2015-agendan vid sin session . Parlamentet antog rapporten ”EU och den globala utvecklingsagendan ” som presenterades av utskottet för utveckling och rapportören (EPP). Förslaget Rådsslutsatserna ger en principiell vägledning utan att gå in på allt för mycket detaljer, vilket lägger grunden för att EU ska kunna spela en konstruktiv roll i förhandlingarna utan att göra avsteg från viktiga principerna. EU:s vision för post-2015 processen är att den nya utvecklingsagendan innebär en möjlighet att sammanföra de två huvudsakliga och ömsesidiga utmaningarna fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. EU vill se en ambitiös, inkluderande och transformativ post-2015 agenda där universalitetsaspekten i de nya målen är grundläggande. Förutom universalitet är respekt för allas mänskliga rättigheter; balans mellan de tre dimensionerna socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling; agendans kommunicerbarhet; samt transparens, uppföljning och ansvarsutkrävande de styrande principerna för EU:s position. Rådsslutsatserna ansluter sig till den öppna arbetsgruppens förslag på utvecklingsagendans innehåll. Utöver detta framhålls särskilt migration som en viktig faktor för utveckling som tydligt bör hänvisas till i utvecklingsagendan. EU betonar att utvecklingsagendans trovärdighet till stor del kommer att ligga i dess genomförande. På miljö – och klimatsidan innehåller rådsslutsatserna referenser till klimat, hållbara konsumtions – och produktionsmönster, hav och vatten, biologisk mångfald, ekosystem, energi och grön ekonomi. EU välkomnar alla de bidrag till processen som gjorts såsom rapporterna från högnivåpanelen, den öppna arbetsgruppen, vars rapport utgjort grundstommen, samt expertkommittén för utvecklingsfinansiering. Det har också lämnats rum i rådsslutsatserna för att hänvisa till generalsekreterarens syntesrapport vilket är nödvändigt enligt svensk ståndpunkt. Den nya agendan bör hänvisa till millenniemålen med ett åtagande om att fullfölja dess ouppfyllda målsättningar, samt till behovet av att samordna, utan att föregripa, post-2015 agendans målsättningar med klimatförhandlingarna som pågår inom ramen för (UNFCCC). EU slår fast att finansiering för utvecklingen, nationellt ansvarstagande och ett robust ramverk för uppföljning av implementering är essentiella faktorer för agendans möjlighet att åstadkomma förändring. EU välkomnar den tredje konferensen för finansiering av utveckling som en möjlighet att mobilisera resurser för agendans genomförande. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Rådsslutsatserna innebär inga omedelbara effekter på svenska regler. Ekonomiska konsekvenser Konferensen om utvecklingsfinansiering i kommer att sätta ramarna för hur den nya utvecklingsagendan ska finansieras. Genomförande av en ambitiös post 2015-agendan kommer att kräva en kraftig mobilisering av finansiella och icke-finansiella insatser på nationell, regional och global nivå. Ökad inhemsk resursmobilisering, internationella samarbeten på en rad områden och trovärdiga åtaganden om bistånd är viktiga delar. Det handlar inte bara om ökade resurser utan också hur dessa, både offentliga och privata, på bästa sätt kan kanaliseras för att främja utveckling. Att få alla politikområden att samverka för utveckling, dvs. politiken för global utveckling (PGU) är därför en nyckelkomponent i genomförandet av den nya utvecklingsagendan.