rfr · H10WRFR14 · 2014-04-10 00:00:00 — Svårt att ta del av teater Inom scenkonstområdet arbetar många institutioner aktivt med att främja tillgängligheten. Arbetet rör bl.a. den fysiska miljön, bemötandefrågor och konstnärligt skapande av och med personer med funktionsnedsättning. Exempelvis arrangerade en festival om dans och funktionsnedsättning. I har länsteatern samarbetat med verksamhet Tyst Teater kring en musikal med unga amatörer, med hörande, döva och hörselskadade artister på scenen, kallad Fame Visukalen. verkar för att öka tillgängligheten till kultur genom bl.a. teknikutveckling, inte minst för personer med funktionsnedsättning. Enligt () har olika åtgärder för att göra teatern mer tillgänglig bidragit till att hörselskadade numera kan ta del av teater där det finns väl fungerande hörslingor och textning (dock i begränsad omfattning). Exempel på det är , , , och eventuellt några till. Privatteatrarna i är så gott som alltid helt otillgängliga för hörselskadade. Både teleslinga och textning saknas! Positiva exempel som nämns är Allmänna arvsfonden som gett bidrag till HRF:s teaterprojekt . I projektet spelar hörselskadade själva för HRF-föreningar och andra utifrån skilda situationer som hörselskadade råkar ut för. Teckenspråkiga Tyst Teater är ett annat exempel. Positiva åtgärder har enligt FUB gjorts av t.ex. Musik- och , Glada Hudikteatern, Moomsteatern i och Medis5 i . HRF uppger att de största problemen för personer med nedsatt hörsel finns inom teater och bio – om det saknas väl fungerande hörslinga och textning. Hörslinga kräver att skådespelarna har mikrofoner och ibland finns mikrofoner bara ovanför scenen, vilket gör ljudet sämre. Teatrar som jobbar med textning ger bara ett antal textade föreställningar per pjäs, enligt HRF. När det gäller musik är det ofta svårt för hörselskadade att uppfatta orden i sångerna, men detta kan lätt avhjälpas om de också textas. 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR 2013/14:RFR14 Teater på teckenspråk finns, men i mycket liten omfattning, uppger SDR. Tyst Teater är den enda professionella ensemblen i . De producerar 1–3 föreställningar och som exempel kan nämnas att de har en produktion som heter Ljuset i sprickan. kommer de att producera två uppsättningar, en för barn och en för vuxna. Döva barn uppges få tillgång till teckenspråkig teater mindre än en gång . Det finns, enligt SDR, ett stort behov av att utöka Tyst Teaters verksamhet men bristen på ekonomiskt underlag förhindrar en sådan utveckling. När det gäller talad teater läggs kostnaden för tolkning ibland på arrangörerna själva, vilket enligt SDR, är orimligt och begränsar utbudet. SDR menar att döva barn växer upp i kulturfattigdom och saknar tillgång till mycket av den kultur som andra barn kan ta del av – man vänjer sig vid att stå utanför. Många döva känner därför bara till delar av det svenska kulturarvet. Att vara döv innebär enligt SDR att man inte hör, men det innebär också att man använder ett minoritetsspråk – teckenspråket. Till skillnad från andra med funktionsnedsättning, som inte i första hand vill förknippas med sin funktionsnedsättning, är dövheten en viktig del av identiteten för många av SDR:s medlemmar. Man är döv och det påverkar synen på kulturarvet. I den nya språklagen (2009:600) klassas inte det svenska teckenspråket som ett nationellt minoritetsspråk, men det är jämställt med minoritetsspråken. Trots att teckenspråk är jämställt med minoritetsspråken omfattas det sällan av de särskilda satsningar som görs för minoritetsspråken, enligt SDR. Enligt språklagens 9 § har dock det allmänna ett särskilt ansvar för att skydda och främja det svenska teckenspråket. Enligt SDR råder en stor brist på litteratur på teckenspråk . Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) utredde frågan, och rapporten för teckenspråk publicerades . I budgetunderlaget –2017 som MTM lämnat till äskar myndigheten pengar för att främja den teckenspråkiga litteraturen och för att driva tjänsten Text till tecken.128 SDR samarbetade med för att bygga upp ett resursbibliotek i där man samlade teckenspråkig litteratur. Efter projektets slut stannade dock allt upp. SDR har också drivit projektet där man hjälpte till med översättning av t.ex. brev från och till myndigheter.129 SDR fick tidigare pengar för arbete med teckenspråket och teckenspråkig litteratur. ges de pengarna i stället till och till MTM. SDR ställer sig frågan hur MTM förvaltar detta uppdrag och vilka insatser dessa pengar medför: resursen borde finnas och pengarna som fördes över från SDR ska göra nytta för teckenspråkiga. Med finansiering från arvsfonden har SDR dragit igång projektet för alla där man bl.a. ska samla litteratur av, om och för döva. 128Enligt uppgift från . 129http:///. 2013/14:RFR14 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR det sig om ca 1 200 titlar som ska läggas in i en litteraturbank. SDR har haft kontakt med för att se om de kan åta sig att ta hand om litteratursammanställningen. Dessutom ska man utveckla och prova en distanskurs i dövstudier. Kursen har tre målgrupper: teckenspråkiga, hörande anhöriga och hörande som i sin profession möter döva och hörselskadade samt hörselskadade och döva barn.130 Behov av upplästa texter m.m. på museer I budgetpropositionen redovisas att de flesta museer arbetar aktivt med tillgänglighetsfrågor, inte minst genom digitaliseringen av sina samlingar. Handisams uppföljning visar dock att det finns stora skillnader mellan museimyndigheternas tillgänglighet. I uppföljningen har olika synpunkter framkommit om museernas arbete med att tillgängliggöra samlingar m.m. SRF uppger att en del statliga museer och även länsmuseer har gjort audioguider med spår för historik, guidning och syntolkning av föremål. Många museer har bra audioguider som gör det möjligt för synskadade att ta del av utbudet, bl.a. . Det talas ofta om behovet av ledstråk i museer, men utan audioguide ger ledstråken inte mycket, enligt SRF som menar att det är viktigt att kunna få del av informationen. Läget bland museerna ute i landet varierar dock, och mycket sägs vara upp till SRF-distrikten om något ska hända. I har man byggt upp en stor replik av kyrkan som synskadade kan känna på för att få en känsla för hur kyrkan ser ut. Detta förhöjer upplevelsen när man sedan går runt i kyrkan. Enligt HRF har satsningar på tillgängliga museer gett ett uppsving och en positiv effekt när det gäller hörslingor och textinformation. Men det gäller att upprätthålla intresset från museernas sida och att exempelvis hörselskadade vet om att museerna är tillgängliga och besöker dem. HRF lyfter fram som ett gott exempel där man och visar fotografen bilder och visar en kortfilm på 5–på svenska som är textad. Enligt SDR är museerna inte tillgängliga för döva. Det saknas information på teckenspråk, men en del museer ordnar ibland teckentolkade visningar. Det finns ett pågående projekt hos SDR:s bolag, , där man tar fram information på teckenspråk via en s.k. QR-kod131. Tanken är att det ska finnas en QR-kod vid varje utställningsmonter på museerna och att man med sin egen mobil skannar in QR-koden och får fram information på teckenspråk i mobilen. Förbättrad tillgänglighet på bio På regeringens uppdrag fördelar stöd till film och video för syntolkning och textning på svenska, vilket enligt regeringen har lett till en ökad tillgänglighet till svensk film för synskadade, hör- 130 E-post från SDR . dovstudier-for-alla. 131 QR står för quick response, en tvådimensionell streckkod. 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR 2013/14:RFR14 selskadade och döva. Digitaliseringen av biograferna har en direkt påverkan på tillgången till film i hela landet och erbjuder också nya lösningar för att göra film tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. har publiksiffran för textad svensk film ökat med , vilket enligt HRF bl.a. är ett resultat av organisationens påverkansarbete. Ett fyrtiotal svenska filmer hade premiär och av dem var 20 textade, enligt . De svenska filmer som visades med text hade sammanlagt ca 280 000 besökare , vilket kan jämföras med året innan då publiksiffran var 90 000 och 2011 då knappt 25 000 besökte de textade visningarna. En viktig faktor bakom denna utveckling är digitaliseringen av svenska biografer och filmer. HRF har efterlyst tydligare textningskrav gentemot filmproducenter, vilket kan ha bidragit till att det i det nya filmavtalet –2015 krävs att svenska filmer måste kunna visas med textning om de ska få statligt produktionsstöd. Enligt SDR har det skett en förbättring när det gäller textade svenska filmer. SDR för en dialog med , samt de stora svenska filmbolagen. textas svenska filmer på de flesta orter vid premiärdagen, uppger SDR. Film på bio syntolkas på plats per film och ort och oftast bara i storstäder, enligt SRF. Det innebär att man som synskadad inte kan vara spontan i sina biobesök. SRF:s distrikt ansvarar för all administration och ansökan om bidrag från , vilket gör verksamheten sårbar. I ett fåtal landsting är det filmkonsulenten som sköter administrationen och därmed blir en garant för kontinuitet och syntolkning på flera orter. Om man hyr in en syntolk för att tolka på plats i biografen kostar det några tusen kro- nor per tillfälle. Att göra en dvd med ett syntolkningsspår kostar däremot 40 000–60 000 kronor.132 Enligt undviker många med lässvårigheter utländsk film som översatts med undertext eftersom de inte hinner läsa och därför inte kan tillgodogöra sig innehållet i filmen. De behöver talande textremsa, liksom även annan text på duken uppläst. Vikten av att ha tillgång till litteratur och bibliotek Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) ska bl.a. arbeta för att personer med funktionsnedsättning får tillgång till litteratur som de kan ta del av. MTM ska även förse personer med funktionsnedsättning inom högskolan med tillgänglig studielitteratur. Stödet till taltidningar garanterar utgivning av och tillgång till taltidningar för synskadade eller personer med funktionsnedsättning som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning och för afatiker eller dyslektiker. 132 Regeringen gav och i uppdrag att öka tillgängligheten till bio för människor med nedsatt syn eller som har läs- och skrivsvårigheter. Uppdraget är en fortsättning på projektet bio som SFI och PTS genomförde –. Institutionerna har tidigare fått och får nu ytterligare för att genomföra det nya uppdraget. 2013/14:RFR14 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR När det gäller att göra litteraturen mer tillgänglig uppges i olika sammanhang att användningen av tillgängliga medier har förändrats . Smarta telefoner och surfplattor får en allt större betydelse. Handikappförbunden ser positivt på satsningarna på läsande för personer med olika funktionsförmågor, t.ex. genom ökad tillgång till inlästa böcker via bibliotek och skönlitteratur på lättläst svenska. 2006 och framåt drev Utbildningsradion projektet för berättande för att skapa digitala berättelser i samarbete med Handikappförbundens projekt . Det var, enligt Handikappförbunden, mycket positivt att berättelser presenterades i ett sammanhang med andra berättelser och därmed stärkte en inkluderande självbild och inspirerade till identifikation mellan människor med och utan funktionsnedsättning. För FUB är det viktigt med åtgärder som innebär lättläst information och generell tillgänglighet. I förslaget till ny bibliotekslag som regeringen lämnade till förtydligades bibliotekens uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning och uppdraget utvidgades till att gälla för hela det allmänna biblioteksväsendet. beslutade i enlighet med förslaget.133 Enligt Handikappförbunden är frågan om tillgången till bibliotek, och särskilt frågan om bemannade bibliotek, viktig för bl.a. dyslektiker. Det är lagstadgat att skolor ska ha skolbibliotek, men det finns ingen definition av vad ett skolbibliotek ska vara – det kan vara en bokhylla, konstaterar . betonar vikten av tillgång till bemannade bibliotek och skolbibliotek för personer med olika former av lässvårigheter. Bibliotekarien inspirerar till läsning genom samtal och tips om böcker på rätt nivå, och ger framför allt information och introduktion till talböcker och till teknik för uppspelning. DHR påpekar att man ofta tillgänglighetsanpassar det stora huvudbiblioteket på centralorten, men att de lokala biblioteken förblir otillgängliga. Detta trots att personer med funktionsnedsättning ofta kan ha svårt att ta sig längre sträckor till t.ex. huvudbiblioteken. Folkbiblioteken är mycket värdefulla för personer som har begränsade medel, anser NSPH. På biblioteken kan man ofta få gratis tillgång till dator och internetuppkoppling. De kan också ge sociala kontakter. Det är viktigt att lån på bibliotek inte avgiftsbeläggs och att biblioteken är lättillgängliga med generösa öppettider. Enligt HRF måste allmänna samlingslokaler i bibliotek som används för föredrag, författarbesök m.m. ha en väl fungerande teleslinga med mikrofoner samt en bra ljudmiljö. Det saknas tyvärr alltför ofta , enligt HRF. Kostnader för inträde m.m. Nationell samverkan för psykisk hälsa (NSPH) och uppger att personer med funktionsnedsättning generellt sett har sämre ekonomi än andra och att personer i gruppen med psykisk ohälsa ofta är fattigare 2012/13:147, bet. 2013/14:KrU2, rskr. 2013/14:26. 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR 2013/14:RFR14 än personer med andra funktionsnedsättningar. Frågan om vem som ska betala ledsagarens biljett till t.ex. kulturevenemang blir därför en viktig fråga. måste den som har en funktionsnedsättning ofta betala själv. Även DHR betonar att många av deras medlemmar har låga inkomster vilket kan begränsa möjligheterna att ta del av kultur. Om en person har ledsagning ska kostnaderna för ledsagarens inträde, biljetter m.m. inte subventioneras av kulturverksamheterna, enligt DHR, utan kommunerna ska stå för eventuella biljettpriser och entréavgifter. Även har uppmärksammat frågan om vem som ska betala inträdet till kulturevenemang för assistenter och ledsagare. När man måste stå för kostnaden själv kan det innebära att man måste avstå från att t.ex. gå på en konsert. DHR driver en tydlig mainstream-agenda och dess medlemmar vill inte särskiljas. Förbundet tycker t.ex. inte att personer med funktionsnedsättning ska få gratis inträde till museer, även om de ofta är ekonomiskt svaga – vilket även andra i samhället är. Gratis inträde får heller inte användas som något som rättfärdigar särlösningar. Det blir snett incitamentsmässigt om ett museum är mycket tillgängligt och lockar många besökare, även personer med funktionsnedsättning, men förlorar pengar på detta, enligt DHR. NSPH menar att det inte är fel om museer subventionerar biljetterna – det viktigaste är dock att ledsagarens entréavgifter betalas av kommunen. Rabatter för personer med funktionsnedsättning har funnits tidigare men blir allt ovanligare. 5.4.2 Möjligheten att utöva kultur Möjligheterna för människor med funktionsnedsättning att utöva kultur i någon form sammanfaller till stor del med möjligheterna att ta del av kultur som behandlats i föregående avsnitt. Svårt att utöva kultur I uppföljningen har funktionshindersorganisationerna lämnat flera exempel på de svårigheter som finns när det gäller möjligheterna att utöva kultur. Handikappförbunden menar att problemen med tillgänglighet till lokaler, toaletter och kommunikation särskilt rör de utrymmen där kulturutövare vistas. Det är viktigt att säkerställa tillgänglighet till utbildningar inom kulturområdet också på olika nivåer. Andra viktiga faktorer är arbetsmiljön för personer med funktionsnedsättning, tillgång till tolk och hjälpmedel samt assistans. Assistans är en förutsättning för att kunna arbeta, studera och vara aktiv på sin fritid även inom kulturområdet. DHR menar att det är svårt för personer med nedsatt rörelseförmåga att utöva kultur – de avstår helt enkelt från att göra det på grund av hindren. Om tillgängligheten är bristande i de publika delarna av t.ex. en teater, bedöms den vara katastrofal bakom scenen. Barn med nedsatt rörelseförmåga som t.ex. vill gå en målerikurs hänvisas till specialgrupper – de målar för sig i en anpassad lokal. Man hamnar vid sidan av, enligt DHR. När man pratar om kulturfrågor tänker man sig personer med funktionsnedsättning som publik. Man pratar aldrig om dem som utövare, enligt DHR. 2013/14:RFR14 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR För personer med hörselnedsättning är problemen med att utöva kultur störst inom teater, dans och musik, enligt HRF. Där finns det stora krav på hörteknik och bemötande för att få bli och vara delaktig. Hörselskadades medverkan kräver först och främst att omgivningen känner till vilka behov en hörselskadad person har. Sedan behövs hörteknik både på scenen och i salongen. Dessutom krävs mod från den hörselskadades sida. SDR framhåller att det största problemet för döva, när det gäller att utöva kultur, är tolkbristen. Om döva vill gå en teaterutbildning eller andra utbildningar inom kulturområdet är det arrangören av utbildningen som får stå för tolkkostnaderna, uppger SDR. Ofta har arrangören inte ekonomiskt utrymme för detta, vilket innebär att döva ofta stängs ute från att utbilda sig inom kulturområdet. I finns en teckenspråkig kulturskola som kommunen finansierar. SDR ställer frågan om inte denna skola kan bli modell för uppbyggandet av liknande skolor i övriga landet. För SRF är frågan om att utöva kultur framför allt en fråga om fysisk åtkomst eftersom synskadade är i stort behov av ledsagning i många situationer. Brist på information i tillgänglig form hindrar också deltagande och även medverkan. SRF menar att problemen för synskadade är störst inom scenkonst av olika slag. Minst problem för medverkan uppfattar man inom musik, konst och konsthantverk. NSPH och Attention menar att kultur är accepterande och av flera kan upplevas som mer tillåtande än andra verksamheter. Man kan gömma sig bakom sitt konstnärskap, och funktionsnedsättningen kan till och med bli en profilering. En del funktionsnedsättningar gör personer mer benägna att öppna sig och man delar gärna med sig av personliga, privata erfarenheter, enligt NSPH. Andra funktionsnedsättningar gör det svårare att framträda, att berätta och dela med sig. Kulturen är både inkluderande och exkluderande för våra medlemsgrupper, anser NSPH och Attention. Många av Attentions medlemmar lever via datorn och får vänner via internet. Genom spelvärlden kan deras sociala förmåga byggas upp och digitala upplevelser kan ofta vara lättare att hantera – på så sätt kan den digitala världen upplevas som mer lättillgänglig. Många i Attentions medlemsgrupper utvecklar en hög datakompetens, vilket i många fall leder till yrkesverksamhet i olika it-företag. I finns varierande inställningar till och erfarenheter av digitala medier. För många är digitala medier inte tillgängliga. För utvecklingsstörda är problemen att delta minst inom teater, dans och musik, enligt FUB. Störst problem uppfattar man inom bildkonsten. Att delta i filmproduktion kan vara problematiskt när det gäller tekniken, men den blir mer och mer tillgänglig. Det finns flera exempel på kulturutövande Uppföljningen visar att det finns flera exempel på att personer med funktionsnedsättning är aktiva utövare av kultur. HRF uppger att det t.ex. finns hörselskadade skådespelare och operasångare. 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR 2013/14:RFR14 Hipp-Happ som sprider kunskap om hörselskada. Tyst Teater spelar på teckenspråk och ger ibland även textade föreställningar. SRF uppger att synskadade bl.a. medverkar i lokala revyer, och bland musiker finns synskadade med både i grupper av synskadade och i andra grupperingar. Körsång är ännu mer vanligt förekommande och det finns också personer med synnedsättning bland sångare inom olika genrer. Synskadade Konstnärer och () har ca 30 medlemmar. Konstnärerna och konsthantverkarna anordnar egna utställningar och deltar i andras arrangemang både nationellt och internationellt. har genomfört egna kulturprojekt, främst i sin . sattes flera föreställningar upp med stöd från Allmänna arvsfonden. För ungdomar har det tidigare även anordnats resor till . Dessutom nämns special arts i som är en konstförening för personer med funktionsnedsättning. Bland annat har föreningen ställt ut på Arbetets museum i . har även arbetat med MS-sjuka i rehabiliterande kurser med måleri som tema. NSPH och Attention menar att kultur kan erbjuda deras medlemsgrupper rehabilitering och livslust. Många i deras medlemsgrupper skriver t.ex. dikter, vilket är ett format man orkar med. I en bilaga redovisas exempel på olika kulturverksamheter och projekt. 5.4.3 Utvecklingen av tillgänglighet i ett längre perspektiv Förutsättningarna för kommunikation har förbättrats Handikappförbunden anser att det har blivit kommunikationsmässigt bättre . Som exempel nämns fler upplästa webbsidor och museer där man kan lyssna i stället för att läsa. Förutsättningarna är bättre, men de nyttjas inte alltid till fullo. Den fysiska tillgängligheten är dock fortfarande dålig på många håll. SRF menar att det har blivit bättre på många sätt. Tillgängligheten har ökat tack vare ny teknik men inte alltid användbarheten. Om man inte kan använda tekniken blir det svårt, och många av SRF:s medlemmar är och har svårt att ta till sig ny teknik. Klyftan mellan synskadade och andra som står utanför it-samhället, och den övriga befolkningen har ökat. SRF har svårt att få med sig alla på tekniktåget. Smarta telefoner har talsyntes inbyggt och det är bra – men det behövs utbildning, enligt SRF. Många syncentraler och utbildar i användningen av smarta telefoner. SRF vill också se parallella lösningar som t.ex. att kunna koppla sin telefon till en syntolkningsbox. Ett problem är att man i digitaliseringens spår skär ned på service, enligt SRF. Vart ska man vända sig om taltidningsläsaren krånglar? IT Direkt är en tjänst man ska kunna ringa. Men för synskadade fungerar den tjänsten inte bra eftersom man måste kunna se felmeddelanden på skärmen. Problem med tekniken skapar oro hos medlemmarna och SRF vill ha fixarnissar som kan komma hem till folk och hjälpa till. 2013/14:RFR14 5 MÖJLIGHETEN ATT TA DEL AV OCH UTÖVA KULTUR munala servicen upplevs inte vara särskilt omfattande och kan inte kontaktas ad hoc. När det gäller skildringen av funktionshinder i media hoppas Handikappförbunden på en förändring. De uppger att personer med funktionsnedsättning skildras en promille av tiden i tv. Mångfald ses ofta som synonymt med etnisk mångfald, men här vill man att även funktionsnedsättning ska ingå. I filmer speglas sällan funktionsnedsättningar, enligt DHR. När det sker är personen med funktionsnedsättning ofta en imponerande figur-mot alla odds eller så rör det sig om en feel good-film. Utvecklingen av funktionshinderspolitiska insatser DHR anser att den handlingsplan för handikappolitiken som gällde 2000– 2010 var bättre än den nuvarande strategin för åren 2011–2016. Enligt DHR var målen skarpare. var det där det kändes som att det hände mycket – det var mer tryck i frågan då. går det långsammare. Det har självklart blivit bättre , enligt DHR, frågan är hur mycket? I sättet att prata och skriva om funktionsnedsättningsfrågor syns klara förbättringar – alla säger sig vilja förbättra läget. Å andra sidan går det enligt DHR mycket långsamt i den förda politiken, ibland även bakåt. Exempel på det senare är förslagen om att luckra upp byggreglerna, den hårdare prövningen av rätten till assistans och särskilt när det gäller parkeringstillstånd. HRF menar att det delvis har skett en nystart för funktionshinderfrågorna inom kulturområdet . och hände det relativt mycket inom området tillgänglighet och kultur, men sedan mattades utvecklingen av. Enligt HRF har tillgängligheten dock sakta blivit bättre och datorer, internet, e-post, chat och playtjänster har varit viktiga för hörselskadade.