rfr · H10WRFR7 · 2014-01-23 00:00:00 — Professor och fil.dr har också medverkat i projektet. Sökord: Jobbskatteavdrag, arbetslöshetsersättning, lönebildning. utvärdering , rag-arbetsloshetsersattning-och-loner/ 7.2 Jobbskatteavdragets påverkan på sysselsättningen I detta projekt har möjligheterna att empiriskt undersöka hur det svenska jobbskatteavdraget påverkat sysselsättningen diskuterats. Ett försök att utvärdera effekterna av jobbskatteavdragets två första steg har också gjorts. I är alla som arbetar berättigade till jobbskatteavdrag, vilket gör det svårt att avgöra vad som skulle ha hänt om reformen inte genomförts. I många andra länder riktas avdragen till vissa grupper, och då kan utvecklingen för dessa jämföras med den hos grupper som inte omfattas av avdragen. I den aktuella studien har i stället det faktum att olika personer fick olika stora jobbskatteavdrag beroende på var de bodde och på inkomstnivå utnyttjats. Den sammantagna bedömningen utifrån en omfattande analys är att resultaten inte på ett trovärdigt sätt kan tolkas som effekter av jobbskatteavdraget. Den begränsade variationen mellan individer i reformernas omfattning i kombination med komplexa sysselsättningstrender både före och efter reformerna innebär en stor utmaning för framtida försök att utvärdera jobbskatteavdragets sysselsättningseffekter. Professor , docent och fil.dr har också medverkat i projektet. Sökord: Jobbskatteavdrag, jobbskatteavdragets effekter, påverkan på sysselsättningen. 7.3 Skatter, sysselsättning och välfärd Forskning om hur skatte- och bidragssystemet påverkar individers beteende. Bland annat har sysselsättningseffekterna av jobbskatteavdraget analyserats. Dessutom har flera historiska skattereformer studerats, bl.a. särbeskattningsreformen 1971, svenska skattereform samt den stora finska skattereformen 1993. Sökord: Individers beteende, marginalskatter, skattereformer , docent, forskare utvärdering (IFAU) 8.1 Skattesystemets inverkan på företags beteende och ekonomisk tillväxt Forskningen rör hur skattesystemets utformning påverkar individers och företags beteende. I ett projekt analyseras hur olika skatter och skatteincitament påverkar investeringar och var företag lokaliserar sin verksamhet. Är det effektivare att sänka den formella bolagsskatten eller är riktade skatteincitament effektivare? Just nu pågår en skattekonkurrens inte bara mellan de formella skattesatserna utan även med riktade skatteincitament, t.ex. skattelättnader för forskning och utveckling, patent etc. Frågan är hur effektiva dessa åtgärder är - något vi vet lite om. I ett annat projekt undersöks hur skadliga olika skatter är för ekonomisk tillväxt. har forskare börjat intressera sig för hur skattestrukturen påverkar ekonomisk tillväxt. Även om teorin förutspår att skatter på kapital är mer skadliga än skatter på arbete är den empiriska forskningen långt ifrån enig. Den befintliga forskningen brister i de skattemått som används. Ofta används en specifik skatts intäkter som andel av BNP eller totala skatteintäkter som mellanhand för skattesatsen. Hur mycket en skatt genererar i skatteintäkter säger dock lite om hur skadlig den är. Dessutom har skatterna ofta samlats på en grov nivå; exempelvis inkluderar skatt på personinkomst såväl arbetsinkomst som kapitalinkomst. Dessa skatter har sannolikt olika inverkan på ekonomisk tillväxt. Inom detta projekt används detaljerade skattesatser som gör det möjligt att studera olika typer av skatters påverkan på ekonomisk tillväxt; speciellt fokus ligger på kapitalskatter såsom skatt på utdelning och reavinst. I ett tredje projekt undersöks undandragande av företagsskatt. med tillgång till en utländsk marknad har större möjlighet att justera skatteinbetalningarna än inhemska företag analyseras. Inom detta projekt används data om samtliga svenska företag 1997 – 2007, och olika ägarformer och organisationsformer studeras. Sökord: Skattekonkurrens, skatteincitament, skattesats, FDI, skattestruktur, skatter på utdelning, ekonomisk tillväxt, företagsskatteundandragande, s.k. transfer pricing, räntesnurror. , docent och lektor och , nationalekonomiska institutionen , 046-222 86 74 8.2 Optioner, beskattning och entreprenöriellt företagande I har optionsinstrumentet fått en avgörande betydelse i den entreprenöriella sektorn. Hur kan det komma sig att optioner används avsevärt mindre och tycks fungera sämre i ? Avsikten med projektet är att undersöka och förklara detta genom att analysera hur entreprenöriella företag byggs upp varför optioner kan vara ett effektivt sätt att belöna nyckelmedarbetare, i synnerhet de som tar entreprenöriella beslut hur optioner bör behandlas skattemässigt betydelsen av kontraktsmässig flexibilitet för de institutionella placerarna. Huvudhypotesen är att skillnader mellan användningen av optioner för att skapa effektiva avtal mellan entreprenörer och nyckelmedarbetare å ena sidan och externa finansiärer å andra sidan är att söka i skattesystemets utformning. I detta projekt finns även en pedagogisk och utbildningsmässig ambition, nämligen att försöka förklara varför och genom vilka mekanismer optioner kan användas för att skapa incitament för de olika aktörer som krävs för att framgångsrikt bygga ett innovationsbolag. Sökord: Optioner, optionsbeskattning, entreprenörskap. 8.3 Entreprenöriella innovationer och private equity-utköp: skatter och ägareffektivitet Ny forskning visar att etablerade företag i allt högre grad använder uppköp av och samarbeten med små innovativa företag för att få tillgång till ny kunskap och nya teknologier. Det övergripande syftet med detta forskningsprojekt är att bidra till ökad kunskap om interaktionen mellan aktörer med olika ägarformer i innovations- och omstruktureringsprocessen samt hur olika institutioner påverkar effektiviteten i denna process. Initialt inriktas forskningen på två delområden: entreprenöriella innovationer och beskattning respektive ägareffektivitet och beskattning. Sökord: Private equity, innovationer, entreprenörskap, ägareffektivitet. 8.4 och ROT-avdragen och formaliseringen av informella marknader Många tjänster omsätts på en vit och en svart marknad . I det här projektet analyseras hur transaktioner kan flyttas över från den svarta till den vita marknaden. Mer specifikt studeras effekterna av de s.k. RUT- och ROT- avdragen. RUT-avdraget infördes genom en första reform , vilket minskade incitamenten att undanhålla pengar från beskattning. En andra reform, som flyttade avdragsrätten från köparen till säljaren, sjösattes . Därmed flyttades köparens prissänkning fram från beskattningsårets slut till tidpunkten för transaktionen. RUT-avdraget utvärderas med hjälp av detaljerade data från om varje enskild transaktion. Sökord: RUT-avdrag, ROT-avdrag, informella marknader. Kontaktuppgifter: , fil.dr 8.5 Entreprenörskap, skatter och den offentliga sektorns ekonomi För att analysera entreprenörskap måste fenomenet först definieras och mätas. forskning har förlitat sig på egenföretagande för att kvantifiera entreprenörskap, men de allra flesta egenföretagare är varken innovativa eller tillväxtorienterade. Det rör sig i stället om exempelvis rörmokare, taxichaufförer, tandläkare och konsulter, vilka skiljer sig markant från entreprenörer. I det här projektet jämförs länder, geografiska regioner samt företag ur egenföretagar- och entreprenörskapsperspektiv. Frågor som studien söker svar på är bl.a.: Har regioner och företag med hög eller låg andel egenföretagare mindre respektive mer entreprenörskap? Hur påverkar skatter, regleringar och svaga institutioner egenföretagande respektive entreprenörskap? Sökord: Entreprenörskap, egenföretagare, skatter. Kontaktuppgifter: , fil.dr 8.6 Beskattning och sysselsättning i tjänstesektorn Syftet med detta projekt är att undersöka effekterna av skatter, närmare bestämt arbetsgivaravgifter, på sysselsättning i tjänstesektorn. I projektet undersöker vi effekter på antalet anställda, antalet arbetstimmar och löner av de sänkta arbetsgivaravgifterna för ungdomar –2011 i en specifik sektor, nämligen detaljhandeln. Projektet kan bidra till mer kunskap i främst två avseenden. För det första finns det möjlighet att undersöka effekter av sänkta arbetsgivaravgifter på variabler som studerats i mycket liten utsträckning eller inte alls i forskningslitteraturen, nämligen egentliga löner (i stället för lönesummor per anställd) och arbetstimmar. För det andra fokuserar studien på ungdomar – en grupp som endast ett fåtal studier beaktat. Sökord: Tjänstesektorn, sysselsättning, ungdomar, arbetsgivaravgifter. Kontaktuppgifter: Per Skedinger, docent , 8.7 Det svenska skattesystemet i ett historiskt och entreprenöriellt perspektiv Dagens svenska skattesystem har vuxit fram genom en mängd beslut , inklusive större och mindre skattereformer. Skattestrukturen och dess påverkan på näringslivet var t.ex. helt annorlunda . Syftet med detta projekt är att beskriva och analysera det svenska skattesystemets utveckling i ett långsiktigt historiskt perspektiv och fram till . Det svenska skattesystemet består av många olika komponenter, såsom kapital-, arbets- och arvsskatter, som utvecklats på olika sätt och som förtjänar att studeras var för sig. I projektet kommer man att kartlägga skattesystemets utformning och utveckling i ett långsiktigt perspektiv, dels analysera skattesystemets funktion och hur detta påverkat ekonomin i allmänhet och näringslivets struktur, utveckling och organisering i synnerhet. Sökord: Skattehistoria, arbetsbeskattning, kapitalbeskattning, företagsbeskattning, förmögenhetsbeskattning, arvs- och gåvobeskattning, konsumtionsbeskattning. Kontaktuppgifter: , fil.dr 9.1 EU-skatterätt, beskattning av ränte- och royaltyinkomster Detta avhandlingsprojekt rör beskattning enligt EU:s ränte- och royaltydirektiv. Studien gäller främst gränsöverskridande transaktioner inom EU. Den är i första hand inriktad på , men även internationell och nationell skatterätt belyses. Sökord: EU-skatterätt, ränta, royalty, . Kontaktuppgifter: , doktorand Avhandlingsarbetet, som avslutades , var en undersökning av ömsesidiga överenskommelser enligt artikel 25 i modellavtal. Fokus låg på förenligheten mellan överenskommelser och svensk konstitutionell rätt, allmän förvaltningsrätt och sekretess. handlar forskningen om artikel 27 i modellavtal om handräckning i skatteärenden. Sökord: Skatteavtal, ömsesidiga överenskommelser, kompetensprövning, handräckning. , tf. lektor i skatterätt i 9.3 EU-skatterätt, internationell beskattning och mervärdesskatterätt Fokus ligger på EU-skatterätt och annan internationell beskattning (skatteavtalsrätt) och täcker in såväl inkomstbeskattning av företag och individer som mervärdesbeskattning. Sökord: EU-skatterätt, företagsbeskattning, internationell skatterätt, mervärdesskatt, skatteavtalsrätt, skattepolitik. 10.1 Inkomstbeskattning av ideella föreningar respektive bolag inom svensk vård- och omsorgsverksamhet En studie omfattar en systematisk framställning av rättsområdet för inkomstbeskattning av ideella föreningar. En annan undersökning syftar till att beskriva och analysera hur staten reglerar och inkomstbeskattar aktiebolag som bedriver vård- och omsorgsverksamhet med vinstsyfte. Sökord: Välfärd, ideell sektor, ideella föreningar, idrottsföreningar, vård- och omsorgsverksamhet, företagsbeskattning, koncernbeskattning och globalisering. , universitetslektor i finansrätt , avdelningen för juridik , 054-700 14 79 10.2 Preskription av skattefordran Preskription av skattefordran innebär att staten förlorar sin rätt att kräva ut skatt av den skattskyldige. Preskription av skattefordran är av stort intresse såväl för staten som för den skattskyldige. Staten riskerar att förlora stora skatteintäkter om preskriptionsreglerna är alltför generöst utformade. Men om preskriptionsreglerna verkar alltför ensidigt till statens fördel riskerar den skattskyldige att drabbas av oproportionerligt hårda ekonomiska påföljder som i värsta fall kan försätta honom eller henne i konkurs eller medföra andra irreparabla skador. Rättssäkerhetsskäl talar för att reglerna om preskription ska vara förutsebara, likformiga och proportionerliga för att den enskilde inte ska drabbas oskäligt. Syftet är att undersöka gällande rätt om preskription av skattefordringar samt att föreslå nya eller ändrade bestämmelser i de fall sådana kan anses vara motiverade. De föreslagna bestämmelserna bör avvägas mellan statens intressen av att få in skattefordringar och den enskildes krav på rättssäkerhet, dvs. en rimlig gräns för statens skatteanspråk. Sökord: Preskription, preskriptionstid, skattefordran, skatteanspråk, rättssäkerhet, skatterätt. , 054-700 18 57 10.3 Redovisning i bank och försäkringsbolag och god sed som rättskälla Projektet handlar om redovisning i bank och försäkringsbolag. Syftet är att undersöka om de redovisningsrättsliga kraven i bank- och försäkringsbranscherna säkerställer de krav på stabilitet som rimligen bör finnas i dessa branscher. Ett led i detta syfte är att jämföra de redovisningsrättsliga normer som gäller för olika företagsformer inom bank- och försäkringssektorn. I ett andra projekt, God sed som rättskälla, undersöks olika rättsområden, där god sed och andra ej bindande normer kompletterar lagstiftningen. Exempel på sådana normer är god redovisningssed, god revisionssed, god fastighetsmäklarsed och god affärssed. Syftet med projektet är att undersöka vilken status som rättskälla dessa normer har. Sökord: Redovisningsrätt, god redovisningssed, skatterätt, punktskatter. Kontaktuppgifter: , professor , , 054-700 19 13 11.1 Den svenska beskattningsdynamiken – värderingar och praktiker på och samhällets ekonomisering Hur påverkas medborgarnas syn på skattesystemet av hur skattelagarna tolkas och hur skatterna drivs in? I detta projekt ligger fokus på tillämpningen av skattelagstiftningen och hur legitimiteten för skattesystemet därmed påverkas. Genom att studera praktiker och de värderingar som därmed uttrycks om den svenska skattebetalaren skapar denna forskning ny kunskap om hur en skatteadministration påverkar sin legitimitet i samhället. Vilka kunskapsanspråk har i sitt arbete? Vilka värden om samhället och medborgarna uttrycker dessa? Forskningsansatsen är socialantropologisk och studierna bedrivs ur ett kvalitativt perspektiv genom fältstudier och djupintervjuer på . Forskningen ger inte bara insikt i en välfungerande byråkrati, utan beskriver också de kunskaper som används i olika situationer och hur de påverkar skattebetalarnas ekonomiska transaktioner. är ett intressant studieobjekt då det har hög trovärdighet i det svenska samhället trots att det administrerar en av de högsta skattesatserna i världen. De kunskaper och lärdomar som kan dras från det svenska arbete med legitimitet är av internationellt intresse för en omvärld som oroar sig över ett sjunkande skatteunderlag, skattekonkurrens mellan länder och en minskad vilja att betala skatt. Sökord: , legitimitet, praktik, värderingar, kunskap, kvalitativ forskning om beskattning. , Tema teknik och social förändring , tel. bj%C3%B6rklund-larsen 11.2 Skatte- och redovisningsrättsliga frågor om utsläppsrätter, elcertifikat och andra liknande handelsobjekt Pågående forskning berör skatterättsliga, redovisningsrättsliga och civilrättsliga frågor som uppkommer vid införande av nya egendomsobjekt såsom utsläppsrätter, elcertifikat, stödrättigheter etc. Frågor som behandlas är främst i vilken omfattning den befintliga rättsliga regleringen av utsläppsrätter, elcertifikat och andra liknande handelsobjekt är i överensstämmelse med lagstiftningens ändamål. Den rättsliga analysen av uppkomna frågor tar sin utgångspunkt i enskilda rättsområdens frågeställningar men betraktar även slutsatserna i ett bredare, interdisciplinärt rättsligt perspektiv. Sökord: Utsläppsrätter, elcertifikat, stödrättigheter, företagsbeskattning, miljöskatter, mervärdesbeskattning, redovisningsrätt, finansiella instrument, civilrätt, obestånd, konkurs, säkerhetsrätt, interdisciplinär, rättsvetenskap. , lektor, jur.dr , avdelningen för affärsrätt , 013-28 25 87 11.3 Inkomstskatterätt och redovisning av immateriella resurser och tillgångar I ett projekt beforskas inkomstskatterättsliga och civilrättsliga frågor kring kontraktsbaserade samarbeten inom ramen för enkla bolag. Ett annat projekt syftar, övergripande uttryckt, till att levandegöra och belysa frågan om betydelsen i inkomstbeskattningen av händelser efter beskattningsårets utgång. Undersökningen avser i första hand beskattningen, men externredovisningsfrågor kommer att ges ett betydande utrymme. Avsikten är att visa på hur – i vilka inkomstskatterättsliga sammanhang och situationer – frågan om händelser efter beskattningsårets utgång kan aktualiseras och de rättsliga frågor den då ger upphov till. Ambitionen är att illustrera rättslägets huvuddrag i olika typfall. Inom ramen för ett tredje projekt studeras, ur ett företagsekonomiskt (externredovisning) perspektiv, olika frågor om externredovisning av immateriella resurser och tillgångar i teknikintensiva svenska företag. Detta är frågor som i flera fall får direkt relevans i beskattningen och som också kan påverkas av densamma. Projektet slutrapporteras preliminärt . Sökord: Redovisning och beskattning, enkla bolag, samarbeten, koncernbeskattning, företagsbeskattning, händelser efter beskattningsårets utgång, företagsbeskattning, externredovisning, periodisering, immateriella resurser, immateriella tillgångar, externredovisning, teknikintensiva. Kontaktuppgifter: , docent , avdelningen för rätt och rättsfilosofi , 013-28 58 71 Forskning på området internationell skatterätt och EU-skatterätt med särskilt fokus på exitskatter. Avhandlingen hette Utflyttning av aktiebolag – en analys i ljuset av den internationella skatterätten. Sökord: Exitskatter. , jur. dr, gästlektor , industriell utveckling , 013-28 25 11 12.1 Skatter – medier – medborgare Projektet studerar i första hand hur skatter framställs i medierna och i andra hand medborgarnas inställning till skatter. Genomgående används lingvistiskt inriktad diskursanalys för att synliggöra olika meningsmönster. I en första fas undersöks skattenyheter i svensk dagspress i form av ett antal fallstudier, t.ex. om RUT-avdraget, i en andra fas medborgarna, bl.a. genom de digitala upplagornas läsarkommentarer. Slutligen förväntas projektet kunna lämna bidrag till forskningen om allmänhetens uppfattning om skatter och skatters status och legitimitet. Sökord: Skatter, massmedia, opinion, diskurs, diskursanalys. Linnéuniversitetet, , 0470-70 85 57 13.1 Skatterätt med särskild inriktning på EU-skatterätt Forskning inom skatterätt (direkt skatt) med särskild inriktning på EU- skatterätt, skatteavtalsrätt och hur dessa påverkar nationella rättsinstanser. EU-direktiven om koncernbeskattning har också beforskats. handlar forskningen om granskning av skattelagen ex post ur ett komparativt perspektiv och om rättsprincipernas betydelse i skatterätten. Framtida planer innefattar forskning om betydelse på andra integrationsområden såsom östra och , samt forskning om skattesystems påverkan på pensionärers rörlighet inom EU. Sökord: EU-skatterätt, koncernbeskattning, gränsöverskridande transaktioner, mänskliga rättigheter, statsstöd och skatter, granskning av skattelag. , professor i handelsrätt , , , 046-222 33 67 13.2 Mervärdesskatt och annan indirekt beskattning har en monografi om hanteringen av statliga och kommunala enheter i mervärdesskattehänseende publicerats. Forskning har bedrivits och förslag till finansiell transaktionsskatt har lämnats. Löpande bedrivs forskning om mervärdesskatt, punktskatter och tullhantering (särskilt undersöks sambandet mellan mervärdesskattehanteringen och tullhanteringen). Sökord: Mervärdesskatt, indirekt beskattning, stat och kommun, finansiella tjänster. Kontaktuppgifter: , docent , , , 046-222 97 16 13.3 Inkomstbeskattning av finansiella instrument Forskningen omfattar främst nationella och internationella inkomstskatterättsliga frågor om finansiella instrument. Den har även gällt beskattning av den finansiella sektorn, beskattning av avkastning från hybrida finansiella instrument, skatterättslig klassificering av eget och främmande kapital och beskattning av derivat och andra typer av finansiella instrument som används för risksäkring i näringsverksamhet. bedrivs forskning i två projekt om beskattning av s.k. carried interest respektive beskattning av strukturerade produkter. Sökord: (Hybrida) finansiella instrument, carried interest, strukturerade produkter, finansiell sektor, derivat, risksäkring. Axel Hilling, docent i handelsrätt , Ekonomihögskolan , 046-222 33 65, 076-855 21 00 Forskningen rör internationell skatterätt, företrädesvis skatteavtalsrätt, samt inverkan på nationell skatterätt. Inom ramen för den EU- skatterättsliga forskningen riktas särskild uppmärksamhet på frågan om hur inkomstskatteregler förhåller sig till EUF-fördragets bestämmelser om fri rörlighet samt hur skatteregler kan utformas för att vara förenliga med dessa bestämmelser. I fråga om skatteavtalsrätt rör forskningen främst tolknings- och tillämpningsfrågor samt relationen mellan intern rätt och de folkrättsliga avtalen. I det nu pågående skatteavtalsprojektet och skatteavtal behandlas den rättsliga relationen mellan interna generalklausuler mot skatteflykt och skatteavtal. I denna studie tillämpas ett komparativt perspektiv på svensk rätt genom en jämförelse med kanadensisk respektive australiensisk rätt. Bland avslutade projekt kan nämnas studien om beskattning av gränsöverskridande anställningsinkomster samt en studie om EU-rättsliga begränsningar vid utformning av medlemsstaternas skatteflyktsregler. Sökord: EUF-fördraget, interna generalklausuler mot skatteflykt, skatteavtal, beskattning av gränsöverskridande inkomster, EU-rättsliga skatteflyktsregler. , docent, biträdande universitetslektor , juridiska institutionen , 046-222 10 37 13.5 Institutionell och ekonomisk förändring i antikens Ett samhälle har både formella och informella institutioner. Dessa utgör tillsammans samhällets spelregler. De antika samhällena kan användas som ett laboratorium, eftersom man vet ganska mycket om beskattning och andra institutioner i bl.a. det antika . Teorier om vad som gör att institutioner ändras kan testas, men kunskap om antiken kan också ge inspiration till nya förklaringar och idéer. Till exempel kan sambandet mellan ekonomisk utveckling och utvecklingen av demokratiska institutioner studeras. Denna fråga är av största vikt för många länder . Är det t.ex. så att framväxten av marknadsekonomi och ökande inkomster leder till en demokratisk utveckling, och i så fall under vilka omständigheter? Eller leder demokratisering till ekonomisk utveckling? Beskattningen i antikens kan ha haft en del positiva bieffekter genom att driva fram marknadsekonomi och specialisering. Sökord: Antiken, demokrati, beskattning, institutioner, ekonomisk utveckling. , nationalekonomiska institutionen carl_hampus.lyttkens@nek.lu.se, 046-222 86 52 13.6 Skatterätt och internationell handel samt skatterättsliga principer Forskningen faller inom två olika huvudområden. Det ena temat är skatterätt och internationell handel med särskild inriktning på tullrätten, WTO-rätten, och utvecklingsländerna. Det andra temat är inriktat på olika principers betydelse och tillämpning inom skatterätten, t.ex. proportionalitetsprincipen. Sökord: , EU-skatterätt, WTO-rätt, skatterättsliga principer. Kontaktuppgifter: , professor , juridiska institutionen , 046-222 10 16, 13.7 Skatter på livsmedel ur ett hälsoperspektiv På ett övergripande plan syftar forskningen till att undersöka hur effektiva ekonomiska styrmedel är för att förbättra kostintaget. Bland annat studeras hur man bör utforma livsmedelsskatter och -subventioner för att förbättra kostintaget för grupper av individer med ett dåligt kostintag, samt vilka hälso- och fördelningsmässiga effekter olika policyreformer har.