eunbil · H10N2D75D5 · 2014-01-01 00:00:00 — Ku2014/988/MFI Rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Kommenterad preliminär dagordning inför samråd med . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 2.(ev.) 3.(ev.) 4.Utkast till rådets slutsatser om effektiv lärarutbildning 8883/14 EDUC 124 SOC 285 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i även om lärarutbildning berörts inom ramen för andra rådsslutsatser. I rådsslutsatserna lyfts betydelsen av hög kvalitet i lärarutbildningen och lärarnas viktiga roll i att förse unga individer med de kunskaper och förmågor som de behöver på en framtida arbetsmarknad och som aktiva medborgare. I rådsslutsatserna enas utbildningsministrarna bl.a. om vikten av att lärar-utbildningen förser lärare med de kärnkompetenser som krävs för att leverera god utbildning och att lärarutbildningen bör vara föremål för kontinuerlig kvalitetssäkring där fokus bör ligga på att målen för utbildningen uppnås och på kvaliteten i de praktiska momenten. Medlemsstaterna inbjuds i rådsslutsatserna bl.a. att främja framtagandet av kompetensramar för lärare, samarbete med olika aktörer i syfte att utveckla lärarutbildningen, digital inlärning samt att nyttja finansierings-möjligheterna som erbjuds inom ramen för europeiska program i syfte att främja samarbete inom lärarutbildningen och för fortbildning för lärare. Medlemsstaterna och kommissionen inbjuds bl.a. att nyttja den öppna samordningsmetoden för att stärka evidensbasen och spridningen av goda exempel inom lärarutbildning och att se på hur resultaten av olika undersökningar och studier, såsom 2013, kan vara ett stöd i det fortsatta arbetet med utveckling av lärarutbildningen. Kommissionen inbjuds att bl.a. att stödja samarbetet mellan olika aktörer för att främja utbyte av erfarenheter i fråga om lärarutbildning. har under förhandlingarna lyft vikten av en väl fungerande lärarutbildning och en god introduktion i läraryrket för nyutexaminerade liksom möjligheterna till fortbildning för lärare. har också arbetat för att rådsslutsatserna ska få en väl avvägd balans mellan vilka frågor som ligger inom medlemsstaternas och respektive utbildningsanordnares ansvar och vilka frågor som kan ha ett europeiskt mervärde. har nått framgång i detta arbete. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Rådets slutsatser bifogas. 5.Utkast till rådets slutsatser om flerspråkighet och utvecklingen av språkkunskaper 9513/14 EDUC 136 SOC 335 CULT 76 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i men i Utbildning 2020-strategin, den europeiska strategin på utbildnings-området som antogs , lyfts vikten av att lära sig två främmande språk vid tidig ålder, vilket också framhölls i slutsatserna från i . I Utbildning 2020-strategin fastslogs fyra strategiska mål för utbildningsområdet för den kommande tioårsperioden. I det strategiska målet att förbättra utbildningens kvalitet och effektivitet inkluderades fortsatta satsningar på att stärka språkundervisningen i yrkes-utbildningen och vuxenundervisningen så att medborgarna kan kommunicera på två språk utöver sitt modersmål, och ge migranter möjlighet att lära sig värdlandets språk. Europeiska kommissionen uppmanades i strategin att ta fram förslag till riktmärken på området språkinlärning. Rådsslutsatserna om flerspråkighet syftar till att återigen poängtera vikten av flerspråkighet i och utbildningsområdets roll i att öka individers språkkunskaper. Den språkliga mångfalden anses vara en grundbult i den europeiska kulturen och kunskaper i flera språk lyfts i slutsatserna fram som en viktig del i att främja rörligheten i . I rådsslutsatserna enas utbildningsministrarna bl.a. om att följa upp utvecklingen av språkkunskaper på europeisk nivå genom att undersöka hur många procent av 15-åriga elever som har uppnått nivån självständig användare i ett andraspråk enligt den gemensamma europeiska referensramen för språk. I särskilda fall ska 14-åringar eller 16-åringar kunna ingå i undersökningen. Studien ska till största delen finansieras genom programmet Erasmus+. Medlemsstaterna inbjuds i rådsslutsatserna att, med respekt för subsidiaritetsprincipen och med utgångspunkt i nationella förhållanden, bl.a. vidta åtgärder som främjar flerspråkighet genom att lära ut minst två språk förutom undervisningsspråket, sträva efter att utveckla lämpliga metoder för att bedöma språkfärdigheter, och att stödja barn och vuxna med utländsk bakgrund i inlärningen av värdlandets språk. Medlemsstaterna inbjuds bl.a. att, med stöd av kommissionen, utbyta erfarenheter och goda exempel vad gäller att stärka språkinlärning och att utforska möjligheterna att öka attraktiviteten i språkinlärning, bl.a. genom användandet av ny teknik. Kommissionen inbjuds bl.a. att följa upp utvecklingen av språkkunskaper på europeisk nivå och att undersöka möjligheterna att, tillsammans med medlemsstaterna, utveckla statistiken vad gäller antalet elever i senare delen av som studerar ett tredje språk. har under förhandlingarna gett stöd till det grekiska ordförandeskapets ursprungsförslag till rådsslutsatser där ett riktmärke för kunskaper i främmande språk föreslogs, men anser att de rådsslutsatser som förhandlingarna resulterat i ändå är en bra början på ett fortsatt arbete. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Rådets slutsatser bifogas. 6.Utkast till rådets slutsatser om kvalitetssäkring inom utbildningen 9516/14 EDUC 137 SOC 336 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i men kvalitetsfrågor inom utbildning har vid ett antal tidigare tillfällen diskuterats i rådet. I Utbildning 2020, den europeiska strategin på utbildningsområdet som antogs , lyfts vikten av utbildningens kvalitet och effektivitet fram som ett av de fyra strategiska målen. I strategin konstateras att utbildningssystem av hög kvalitet som både är effektiva och erbjuder lika möjligheter för alla är avgörande om ska nå framgångar och anställbarheten ökas. Rådsslutsatserna utgår från att det finns goda möjligheter för stärkt europeiskt samarbete inom kvalitetssäkring över hela utbildningsområdet och att det är nödvändigt att arbeta med kontinuerlig kvalitetssäkring av all utbildning. Rådsslutsatserna konstaterar att de externa kvalitetssäkringssystemen kan variera mellan medlemsstater utifrån nationella förutsättningar och att det vid kvalitetssäkring läggs allt större vikt vid att elever och studenter verkligen tillgodogör sig de kunskaper och kompetenser som är avsikten med utbildningen. Medlemsstaterna inbjuds i rådsslutsatserna bl.a. inkludera olika former av utbildning i kvalitetssäkringen, att inom ramen för Bolognaprocessen stödja revideringen av de europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring i högre utbildning, fortsätta implementeringen av det europeiska kvalitetsramverket för yrkesutbildning (EQAVET), att stödja internationellt samarbete mellan kvalitetssäkringsorganisationer samt att kontinuerligt utveckla kvalitetssäkringssystemen. Medlemsstaterna och kommissionen inbjuds att bl.a. fortsätta arbeta för att öka det europeiska samarbetet inom kvalitetssäkring, sträva mot att öka gränsöverskridande transparens i fråga om kvalitetssäkringsarbete och att fortsätta arbetet med kvalitetssäkring i relation till lärande med stöd av ny teknik. Kommissionen inbjuds bl.a. att förbättra de europeiska verktyg som finns till stöd för kvalitetssäkring, erkännande och rörlighet, att stödja ömsesidigt lärande mellan medlemsstaterna inom området kvalitetssäkring samt att utveckla sätt att stödja utveckling av kvalitetssäkring efter de behov som kan finnas inom olika former av utbildning. har under förhandlingarna gett stöd till ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser och har verkat för inkluderandet av skrivningar som lyfter vikten av att elever och studenter tillgodogör sig de kunskaper och kompetenser som är avsikten med utbildningen. har även lyft fram att de externa kvalitetssäkringssystemen kan variera mellan medlemsstater utifrån nationella förutsättningar. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Rådets slutsatser bifogas. 7.Gränsöverskridande utbildning: nya möjligheter och utmaningar (offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [på förslag av ordförandeskapet]) 9127/14 EDUC 132 SOC 308 Temat för riktlinjedebatten har inte diskuterats tidigare i . Utgångspunkten för riktlinjedebatten vid rådsmötet är den ökade förekomsten av att utbildningsanordnare med sin huvudsakliga bas i en medlemsstat etablerar sig i en annan medlemsstat. Inlärningen kan antingen ske genom traditionell undervisning eller genom nätbaserad undervisning, alternativt en blandning av båda sätten. I diskussions-underlaget för debatten pekar det grekiska ordförandeskapet bland annat på problematiken kring kvalitetssäkring av dessa utbildningar, hur de konkurrerar eller kompletterar de nationella utbildningssystemen, finansiering, studieavgifter, tillträde till utbildning och rörlighet mellan utbildningsanordnare. Ministrarna ombeds att fokusera på följande frågor: Hur ser du på möjligheterna och utmaningarna med denna form av utbildning, ur ett nationellt perspektiv? Hur hanteras kvalitetssäkring och hur kan tillgång till utbildning underlättas, både för utbildningsanordnare och elever/studenter? Vilket mervärde kan EU bidra med vad gäller att främja, förenkla och utveckla kvalitetssäkring för olika former av gränsöverskridande utbildning? välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning för ministrarnas diskussion. Gränsöverskridande utbildning i denna form är inte så vanligt förekommande i , men det är ur svensk synvinkel intressant att höra hur andra medlemsstater hanterar dessa frågor. avser under riktlinjedebatten att lyfta fram vikten av tydlig och relevant information till elever och studenter om vilken typ av kvalitetsgranskning utbildningen är föremål för och vilka examina de leder till. Frågor om huruvida utbildningen ger möjligheter till studiestöd och vad som gäller i fråga om studenters rättigheter är också viktiga. planerar även att beröra frågor kring de möjligheter som användningen av ny teknik kan ge såsom att möjligheterna för fler att ta del av gränsöverskridande utbildning kan underlättas genom användningen av ny teknik. Ny teknik kan också ge ökad tillgång till utbildning och därmed stärka det livslånga lärandet samt att gränsöverskridande utbildning kan bli ytterligare en dimension i lärandeprocessen. 8.Utkast till resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om översikten av den strukturerade dialogen omfattande social integration av ungdomar 9026/14 JEUN 65 SOC 299 Den strukturerade dialogen har regelbundet tagits upp i . Det senaste tillfället var inför rådsmötet . Den strukturerade dialogen med ungdomar och ungdoms-organisationer är ett viktigt instrument i det ungdomspolitiska samarbetet i EU och bedrivs i cykler , motsvarande en ordförandeskapstrio. Syftet med dialogen är att unga ska ges möjlighet att diskutera och föra fram synpunkter på prioriterade frågor inom EU-samarbetet. I praktiken genomförs dialogen under de ungdomskonferenser, som anordnas av varje ordförandeskap med deltagande från alla EU:s medlemsstater. Dessa föregås i sin tur av nationella konsultationer med unga som leds av nationella arbetsgrupper. Under det irländska, litauiska och grekiska ordförandeskapens period har olika aspekter av ungas sociala deltagande diskuteras. I den aktuella resolutionen sammanfattas arbetet och vissa rekommendationer ges . I stort fungerar den strukturerade dialogen väl men några saker bedöms kunna förbättras såsom vissa arbetsmetoder och att tydligare återkoppla resultaten till de unga som deltar. Det övergripande temat för den kommande föreslås bli ungas egenmakt. Unga har rätt att delta i utformningen av beslut som påverkar dem och ser den strukturerade dialogen som ett viktigt instrument för ett sådant deltagande. Dialogen har i många avseenden fungerat väl, men det finns utvecklingsmöjligheter. ser därmed positivt på resolutionen som en del av en kontinuerlig utvärdering och uppföljning av processen. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av resolutionen. 9.Utkast till resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för ungdomsfrågor 9006/14 JEUN 63 EDUC 127 SOC 296 CULT 63 Resolutionen tar sin utgångspunkt i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018), vilket behandlades i . Under det irländska och litauiska ordförandeskapet diskuterades en eventuell framtida arbetsplan på ungdomsområdet. har under sitt ordförandeskap valt att utveckla och konkretisera en arbetsplan på ungdomsområdet. Övergripande handlar det om att ungdomsområdet under en pilotfas ska använda existerande verktyg och resurser mer effektivt och koncentrerat för att bättre möta de utmaningar unga står inför. Arbetsplanen förväntas antas vid rådsmötet och ska enligt förslaget träda i kraft . Regeringen har kunnat ge sitt stöd till förslaget om en gemensam arbetsplan på ungdomsområdet. Regeringen ser positivt på en arbetsplan som har som målsättning att på EU-nivå koncentrera insatserna samt förtydliga vad som är ungdomsområdets bidrag till att hitta lösningar på några av de utmaningar unga står inför . Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av resolutionen. 10.Utkast till rådets slutsatser om främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet 8378/14 JEUN 55 EDUC 111 SOC 235 CULT 46 Rådslutsatserna tar sin utgångspunkt i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018), vilket behandlades i . Det övergripande temat för innevarande trio-ordförandeskap är social delaktighet. Det grekiska ordförandeskapet har därför som huvudprioritering på ungdomsområdet valt att fokusera på rådsslutsatser om att främja ungt företagande för att bidra till ökad social delaktighet av unga. Rådslutsatserna framhåller att behöver investera i entreprenörsutbildningar, tillhandahålla en miljö där företagande kan gro och växa och inkluderar unga med olika bakgrund. Rådsslutsatserna fokusera särskilt på socialt entreprenörskap som ett område där unga kan bidra med idéer och kunskap vad gäller att hitta lösningar på de ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningarna. Medlemsländerna bör främja volontäraktiviteter och insatser som inkluderar ungas fritid med inriktning på kunskaper som krävs för att starta och driva ett företag. Vidare uppmuntras medlemsländerna att inleda olika former av entreprenörskapsutbildningar och utnyttja de möjligheter som finns via icke-formellt och informellt lärande. Rådsslutsatserna pekar på ett antal konkreta insatser för att främja ungas entreprenörskap vilket bland annat handlar om att erbjuda möjligheter för utbyte av kunskap, lärlingsplatser och att uppmuntra små företag och unga entreprenörer att bredda sin kunskap och möjligheter genom internationella erfarenheter. Vidare inbjuds medlemsländerna i rådslutsatserna att främja tillgängligheten för alla involverade aktörer på området att använda de möjligheter som erbjuds genom olika EU program, t ex Erasmus+ och . Regeringen vill förbättra förutsättningarna för unga att komma in på arbetsmarknaden antingen som anställd eller som företagare. Eget företagande bör bli ett lika naturligt val som anställning. behöver fler unga företagare och anser att positiva attityder till alla former av företagande bland unga skapar goda förutsättningar för fler nya företag. Fler företagsamma individer och fler växande företag är av avgörande betydelse för att öka sysselsättningen och tillväxten i och i EU. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Rådets slutsatser bifogas. 11.Främjande av entreprenörstänkande hos ungdomar (offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [på förslag av ordförandeskapet]) 9012/14 JEUN 64 EDUC 128 SOC 298 CULT 64 Temat för riktlinjedebatten har inte diskuterats tidigare i . Ungas entreprenörskap är det grekiska ordförandeskapets huvudfokus på ungdomsområdet. För att visa på värdet av ungt företagande och ett stärkt entreprenörskapstänkande inbjuds nu ungdomsministrarna att diskutera entreprenörskap som ett sätt att hitta lösningar på ungdomsarbetslösheten i EU. Ministrarna ombeds att fokusera på följande frågor: Hur kan medlemsstaterna utveckla ett ekosystem som främjar entreprenörstänkande bland ungdomar? Hur kan medlemsstaternas insatser för att främja entreprenörskap bland ungdomar stödjas på EU-nivå? välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning för ministrarnas diskussion. kommer vid riktlinjedebatten lyfta fram värdet av att låta entreprenörskap löpa som en röd tråd genom utbildningsystemet. Formellt liksom icke-formellt lärande kan bidra till att elever och unga utvecklar de kunskaper och förmågor som kännetecknar entreprenörskap i vid mening, såsom initiativförmåga, kreativitet och problemlösning som förberedelser för ett aktivt samhälls- och arbetsliv. Genom bättre utnyttjande av EU-nivåns resurser, ekonomiska liksom kunskapsmässiga, kan ungas innovationskraft tillvaratas och utvecklas i en ökad omfattning. KULTUR / AUDIOVISUELLA FRÅGOR 12.Rekommendation till rådets beslut om utseende av europeisk kulturhuvudstad i (*) 9251/14 CULT 71 9252/14 CULT 72 Kulturhuvudstadsfrågan har regelbundet tagits upp i . Det senaste tillfället var inför rådsmötet . Kulturhuvudstad nomineras enligt tidigare beslut av och . på utsågs till europeisk kulturhuvudstad 2018 . förväntas rådet utse i till europeisk kulturhuvudstad 2018. Beslutet är en formalitet som kan stödja. Rekommendation till rådets beslut bifogas. 13.Utkast till rådets genomförandebeslut om de praktiska förfarandena för rådets utnämning av tre medlemmar i urvals- och övervakningsjuryn för insatsen för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad 2020–2033 (*) 9128/14 CULT 67 Frågan har inte tidigare behandlats i . Rådet och har beslutat om en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för (beslut nr 445/2014/EU). Enligt artikel 6 i beslutet, ska en jury av oberoende experter inrättas för att genomföra urvals- och övervakningsprocessen på EU-nivå. Tre av juryns tio experter ska utses av rådet. Rådet ska nu besluta om tillvägagångssättet för utnämning av rådets tre medlemmar i kulturhuvudstadsjuryn. Förslaget utgår från nuvarande system, kompletterat med en pool av kandidater som kommissionen ska ta fram enligt det nya beslutet om kulturhuvudstad 2020-2033, samt breddat deltagande vid varje val av jury. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av beslutet. Rådets genomförandebeslut bifogas. 14.Utkast till rådets slutsatser om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart 9129/14 CULT 68 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Med dessa rådsslutsatser lyfts kulturarvsfrågorna in i fokus i EU-arbetet på kulturområdet. Kulturarvets sociala, ekonomiska och miljömässiga betydelse för ett hållbart lyfts fram. Förslagets innehåll är förenligt med nationella inställning till kulturarvets betydelse, utmaningar och möjligheter. Förslaget till rådsslutsatser innehåller skrivningar om vikten av att öka kunskapen om vårt gemensamma kulturarv vilket är till gagn för utbildning, forskning, affärsutveckling m.m. Förslaget understryker också kulturarvet som viktig ekonomisk faktor kopplat till den kulturella och kreativa sektorn. Under förhandlingarna har det interkulturella perspektivet tydliggjorts. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Rådets slutsatser bifogas. 15.Att möta kulturpolitiska utmaningar inom ramen för rådets nästa arbetsplan för kultur (offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [på förslag av ordförandeskapet]) 9130/14 CULT 69 Temat för riktlinjedebatten har inte diskuterats tidigare i . Rådet ska under det Italienska ordförandeskapet fatta beslut om rådets arbetsplan för kultur för perioden , preliminärt . Avsikten med planen är att organisera och fokusera arbetet i rådet . Kulturministrarna ges i debatten möjligheten att utveckla sina prioriteringar. anser att det är viktigt att arbetet i rådet kännetecknas av tydliga och genomtänkta prioriteringar. De arbetsområden som prioriteras ska vara relevanta och lämpliga inom ramen för EU-samarbetet. kan särskilt välkomna den fortsatta utvecklingen av kulturella och kreativa näringar och frågor som rör konstnärers möjligheter att arbeta över nationsgränserna inom EU, samt aktualiseringen av kulturarvets framtida betydelse och roll. 16.Förhandlingar om ett omfattande handels- och investeringsavtal, kallat det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar, mellan Europeiska unionen och förenta stater Information från kommissionen om läget 9477/14 AUDIO 31 CULT 75 RELEX 378 COMER 143 10 Inom kulturministrarnas rådskonstellation har det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar berörts i samband med en diskussionspunkt om kulturell mångfald vid rådsmötet , vilket behandlades i . På begäran kommer att informera kulturministrarna om de pågående förhandlingarna om ett transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och . Ministrarna kommer också att ges möjlighet att kommentera. Frågan om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar hanteras inom ramen för handelsministrarnas rådskonstellation. kommer att ta del av informationen och vid behov redogöra för position. 17.Utkast till rådets slutsatser om jämställdhet mellan kvinnor och män inom idrotten 8835/14 SPORT 24 SOC 281 EDUC 121 AUDIO 28 FREMP 62 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Jämställdhet inom idrotten är en prioriterad fråga för det grekiska ordförandeskapet och de har bl.a. anordnat en konferens om Gender Based Violence in Sport: Protection of Minors. Slutsatserna lyfter flera viktiga aspekter av jämställdhet inom idrotten och därutöver frågor som mer rör sexuella trakasserier och övergrepp. Medlemsstaterna, kommissionen och idrottens organisationer uppmanas till ett brett fält av insatser för ökad jämställdhet inom deras respektive ansvarsområden. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Den övergripande svenska hållningen om att idrottspolitiken först och främst är en nationell angelägenhet kvarstår. Rådets slutsatser bifogas. 18.Utkast till resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott (2014–2017) 9131/14 SPORT 27 Resolutionen har inte tidigare behandlats i . Den innevarande arbetsplanen för idrott löper ut och en ny arbetsplan för tiden har föreslagts av det grekiska ordförandeskapet. Innehållsmässigt är arbetsplanen en tydlig kompromiss mellan medlemstaternas olika prioriteringar. Det finns tre övergripande områden angivna för EU-arbete; Idrottens ekonomiska dimension, och Idrott och samhälle. Under dessa tre områden anges olika arbetsmetoder för varje enskild fråga. En nyhet i förhållande till innevarande arbetsplan är en idé om att upprätta system för frivilliga åtaganden från idrottens sida gällande t.ex. mänskliga rättigheter, antikorruption och jämställdhet. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av resolutionen. Den övergripande svenska hållningen om att idrottspolitiken först och främst är en nationell angelägenhet kvarstår. hade önskat en fokusering på färre frågor men kan ändå acceptera liggande förslag. välkomnar särskilt ett ökat fokus på olika styrningsfrågor inom ramen för good governance och förslagen om att börja arbeta med frivilliga åtaganden från idrottens sida inom områden där särskilt den internationella idrotten har ett större ansvar att ta. 19.Stora idrottsevenemang och deras ekonomiska, sociala och miljömässiga hållbarhet