rfr · H10WRFR11 · 2014-01-01 00:00:00 — Detta görs på två sätt, antingen skickas svenskar ut till andra länder eller tar de svenska bolagen emot utländska personer. menar att mobiliteten inom koncernen främjas på grund av expertskatten. Detta anses viktigt då många i koncernen vill arbeta i då huvudkontoret är lokaliserat här. En ökad mobilitet av personal mellan olika länder och affärsenheter utvecklar både företaget och individen. I slutänden genererar det ett mervärde som har stor betydelse för företagets utveckling på både kort och lång sikt. tror att det kommer att bli vanligare att personer inom koncernen söker lokalanställning i . Om så blir fallet kommer expertskatten att öka i betydelse för företaget. SCA betonar också att betydelsen av expertskatten är större för personer som lokalanställs i eftersom de inte kan ta del av de särskilda expatriatvillkoren. För dessa individer sker en löneförhandling utifrån ett bruttolöneavtal, och expertskattereglerna kan då ofta vara avgörande för om personen accepterar ett jobberbjudande eller inte. 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET Trots expertskatten kan det ibland vara svårt att konkurrera lönemässigt med andra länder. I utvärderingen har företagen uppmärksammat flera tillämpningsproblem som rör både de gamla och de utvidgade reglerna. De problem som aktualiseras är enligt i princip desamma för stora som för mindre företag. Ett undantag rör problemet vem som ska anses som utbetalare av lönen när det sker en förmedling av utbetalning mellan ett utländskt bolag och ett svenskt bolag. Detta är en fråga som framför allt berör större företag. 5.7.1 Tidpunkt för arbetets påbörjande En oklarhet som påverkar användningen av de gamla reglerna gäller när en person anses vistas stadigvarande i och därmed är obegränsat skattskyldig. Vid ansökan om skattelättnader finns två viktiga datum, dels när personen kom till , dels när anställningen ska påbörjas. Detta har lett till en situation där det kan uppstå oklarhet om expertskattens tillämpningstid. Enligt var avsikten sannolikt att beslutet skulle gälla från den dag då arbetet i påbörjades, dvs. den tidpunkt som beslut avser. har dock i flera fall enligt argumenterat att beslutet om expertskatt ska gälla från den dag då den tidsbegränsade vistelsen i inleddes. Om en anställd kommer till innan arbetet påbörjas innebär det att han eller hon inte kan utnyttja beslutet från det att arbetet i påbörjades. Nuvarande regler kan enligt revisionsbyrån innebära en risk att den anställde missar ansökningstiden om arbetet av någon anledning påbörjas innan den anställde flyttar till . menar emellertid att det inte föreligger någon oklarhet då det av lagen (1999:1305) om framgår att ansökan ska ha kommit in efter det att arbetstagaren påbörjat arbetet i , dvs. inte efter att anställningen hos svensk arbetsgivare påbörjats. Till exempel anser att lagtexten bör förtydligas så att det framgår att expertskatten ska gälla från det datum arbetet i påbörjades och inte från den dag då vistelsen i inleddes. Skulle lagtexten ändras på sådant sätt kan det också kräva ett förtydligande om att treårsperioden räknas från det första arbetet i de fall den enskilda byter arbetsgivare och uppfyller kraven för skattelättnad även i det nya arbetet. 5.7.2 Tremånadersgränsen för att lämna in ansökan till Ansökan om skattelättnader ska ha kommit in till senast efter det att arbetstagaren påbörjat arbetet i . 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET företag, t.ex. och Sonera, upplever tidsgränsen som alltför snäv. Det förekommer även företag, t.ex. Husqvarna, som inte anser att tremånadersgränsen utgör något större problem, eftersom arbetet med att ansöka om expertskatt för en expatriat påbörjas tidigt i anställningsprocessen. Problem uppstår framför allt när ansökan ska göras enligt de gamla reglerna eftersom det krävs en mer omfattande dokumentation. Regeln innebar att flera av företagen inte kunde ansöka om skattelättnader då man inte hinner ta fram all den nödvändiga informationen . menar t.ex. att de utvidgade reglerna har inneburit en lösning på problemet att hinna ansöka om skattelättnader inom den fastlagda tremånadersgränsen. Tremånadersgränsen kan orsaka problem när det gäller personer som av olika orsaker, t.ex. frekventa arbetsresor, vistas i innan att anställningen påbörjas. Detta kan enligt innebära att gör tolkningen att vederbörande vistas stadigvarande i och att företaget därmed inte anses ansöka om skattelättnad inom tremånadersgränsen. Den exakta tidpunkten för anställningens början i kan ibland vara svårdefinierbar. I vissa fall föregås en anställning av ett antal tjänsteresor till inom ramen för anställningen i hemlandet. Det förekommer t.ex. att en person övergångsvis pendlar till inom ett projekt för att i förlängningen ta över projektet och bosätta sig i . Detta kan skapa oklarhet om när anställningen i anses ha påbörjats. I dessa fall är det inte ovanligt att pendlingen medför att personen inte är kvalificerad för expertskatt. Volvokoncernen har haft ett antal sådana situationer. Deloitte menar att den snäva tidsgränsen exkluderar relativt många arbetstagare från att ansöka om skattelättnader då det är vanligt att ett erbjudande om anställning föregås av frekventa arbetsresor . Flera av de intervjuade, t.ex. Deloitte och , anser att tidsgränsen borde förlängas . Tidsgränsen anses lämplig då den ofta förekommer i annan skattelagstiftning. Till exempel anses en person vara obegränsat skattskyldig när han eller hon stadigvarande vistas i . Flera företag, t.ex. , menar att ansökan om skattelättnader inom de föreskriva tre månaderna omöjliggörs då personen anses ha vistats i för hög utsträckning i före anställningens påbörjande. Enligt ett ställningstagande från tolkas stadigvarande vistelse som en regelmässig vistelse här i landet med i snitt tre övernattningar , dvs. att det föreligger en kontinuitet i resandet.148 har av den anledningen undvikit att ansöka om skattelättnader för anställda. Företaget anser att bedömning i stället borde utgå från när en person bosätter sig i och blir skattskyldig i landet. 148 ställningstagande, Vad är tillfälligt avbrott i en stadigvarande vistelse?, dnr 130 92654-05/111. 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET 5.7.3 Femårsgränsen för bosättning eller stadigvarande vistelse i IL 11 kap. 22 § andra stycket föreskriver att arbetstagaren inte får ha varit bosatt eller stadigvarande vistats i under de fem kalenderår som föregår det kalenderår som arbetet påbörjas. menar att femårsgränsen skapar problem då det inom större internationellt verksamma företag är vanligt förekommande med strukturella och organisatoriska förändringar. Därtill menar företaget att intern rörlighet inom koncerner är viktigt för bl.a. kunskapsöverföring och den interna kompetensutvecklingen. Personer i ledande befattningar är internationellt rörliga och det har förekommit att företaget inte har kunnat ansöka om skattelättnader då personen i fråga har befunnit sig i inom karantäntiden . fick av den anledningen avslag på en ansökan om skattelättnader för en amerikansk koncernledare som hade beviljats expertskatt tidigare för en helt annan befattning. Företaget anser att karantäntiden borde minskas till t.ex. . Femårsgränsen skapar enligt SKF alltmer problem då människor generellt sett är mer globala . Problem kan t.ex. uppkomma för praktikanter som har varit hos företaget som en del av sin utbildning. Reglerna borde därför ta i beaktande anledningen till vistelsen om en person har befunnit sig i under den femåriga karensperioden. Deloitte och menar det vore önskvärt mot bakgrund av den osäkerhet som råder kring bedömningen av stadigvarande vistelse och den ökade globala mobiliteten om man såg över detta krav och inför möjlighet till undantag, t.ex. för de fall där det är aktuellt med pendling i anslutning till att arbetet påbörjas. Femårsgränsen är, enligt t.ex. SISP och , speciellt problematisk för forskare med anknytning till universitet och högskolor. Nuvarande praxis innebär att forskare som har genomfört sina forskarstudier i automatiskt diskvalificeras från att beviljas skattelättnader. menar att utbildningstiden inte borde beaktas vid bedömningen om en forskare är berättigad till skattelättnader. Många av de företag som SISP representerar har en nära anknytning till universitet och högskolor. Problem kan uppkomma där en utländsk person med universitetsanknytning inte kan ansöka om skattelättnader på grund av att han eller hon redan stadigvarande vistas i . Regelverket borde enligt ABB och SISP ändras så att personer som lämnar universitets- och högskolevärlden och övergår till en privat anställning kan beviljas expertskatt. 5.7.4 Kravet på utländskt medborgarskap Ett av kraven för att kunna beviljas skattelättnader är att arbetstagaren inte är svensk medborgare. KPMG menar att förhållandet att reglerna endast gäller för utländska medborgare inte är helt oproblematiskt och i vissa avseenden kontraproduktivt. Syftet med reglerna är att attrahera kompetenta individer som kan bidra till att förbättra internationella konkurrenskraft. 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET Svenskar som arbetar i utlandet under och tillgodogör sig värdefull kompetens och internationell erfarenhet kan därmed inte ansöka om skattelättnader. har många svenska expatriater som har varit verksamma i utlandet. Ett sätt att locka tillbaka dessa individer för att tillgodogöra sig deras kompetens vore att slopa detta krav. Enligt försvårar kravet möjligheten att rekrytera svenskar som har arbetat utomlands . Fokus för att komma i fråga för skattelättnader borde uteslutande ligga på den kompetens och de erfarenheter som arbetstagaren för med sig när denne flyttar till under förutsättning att alla andra formella förutsättningar för att beviljas skattelättnader är uppfyllda. Kravet på att den sökande ska vara utländsk medborgare innebär enligt och också att ansökan från personer med dubbelt medborgarskap avslås trots att de kanske aldrig har vistats stadigvarande i . har haft personer som har fått en anställning i där detta har inneburit att företaget inte har kunnat ansöka om skattelättnader. Flera företag anser att kravet att personen inte får ha vistats stadigvarande i under de fem kalenderår som föregått det år då arbetet påbörjas borde vara ett tillräckligt rekvisit för att kunna ansöka om skattelättnader. 5.7.5 Avsikten med vistelsen i Enligt IL får vistelsen i vara avsedd att pågå i högst . Avsikten var att inte ge skattelättnader till de personer som avsåg att etablera sig permanent i . Svenska anställningsavtal är vanligtvis upprättade som tillsvidareavtal och det kan av den anledningen vara svårt för den anställde att visa att avsikten är att endast vistas i under ett begränsat antal år. I de fall avsikten ändras efter tre- eller femårsperioden, dvs. den anställde bestämmer sig för att stanna i , innebär det inte någon retroaktiv påverkan för expertskattens tillämpning. har i ett ställningstagande slagit fast att om det visar sig att en person finns kvar i efter femårsperiodens utgång är detta inte ett tillräckligt skäl för att ett beskattningsbeslut ska omprövas alternativt att en eftertaxering ska kunna bli aktuell.149 skriver följande: Ett beslut från medför vissa skattelättnader. Be- slutet är fattat bl.a. under förutsättning att personen inte har för avsikt att vistas i mer än femår. Beslutet ligger sedan till grund för bl.a. den årliga inkomsttaxeringen av den som beslutet avser. anser inte att tidigare fattade beslut vid inkomsttaxeringen ska omprövas alternativt att eftertaxering ska göras om det visar sig att en person finns kvar i efter det att passerat. Enligt revisionsbyråerna har få eller inga frågor om hur länge personen avser att vistas i , dock har det förekommit och förekommer att har ifrågasatt vistelsetiden i samband med att en 149 ställningstaganden, Vad händer om Sverigevistelsen för utländska nyckelpersoner m.fl. blir längre än avsedda ?, dnr 131 129981-06/111. 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET utländsk person tillsvidareanställts i . Rekvisitet är enligt problematiskt. Den sökande ska vid ansökningstillfället ange om avsikten är att stanna i i högst , vilket i praktiken är svårt att kontrollera. har sålunda i praktiken godtagit uppgifterna att avsikten med vistelsen i är tidsbegränsad trots att tillsvidareavtal formellt sett inte uppfyller kriterierna för expertskatt.150 Kravet har inte inneburit något reellt problem även om har överklagat ett bifallsbeslut från i en fråga om tillsvidareanställning, bl.a. beroende på att personen i fråga hade köpt en bostad i . Utfallet blev att avsikten i samband med ansökningstillfället gällde, dvs. personen i fråga beviljades skattelättnader.151 Flera av de intervjuade, t.ex. , påpekar att kravet att vistelsen i endast får vara avsedd att pågå i högst inte fyller någon egentlig funktion och endast bidrar till att skapa oklarhet. Avsiktsrekvisitet borde enligt dessa strykas då dessutom skatterätten i detta fall inte överensstämmer med svensk arbetsrätt. Regeln är problematisk då det inte går att bevisa någon persons avsikt när det gäller längden på vistelsen i samband med att han eller hon flyttar till samt ologisk då syftet med lagen att attrahera kompetenta individer till . anser att det inte föreligger några problem när det gäller anställningen av expatriater, eftersom de behåller sin anställning i hemlandet. Situationen är delvis en annan när det gäller lokalanställningar då dessa personer saknar en juridisk koppling till det gamla hemlandet även om de ofta endast avser att stanna i under ett par års tid. Det bästa ur svensk synvinkel vore enligt flera företag om personerna väljer att stanna kvar längre än de tillåtna fem åren. Därtill är regeln enligt KPMG ologisk då t.ex. vd-rollen typiskt sett inte tidsbegränsad. Enligt uppkommer det av förklarliga skäl svårigheter om en person ska visa sin avsikt vid anställningstillfället.152 har avstått från att ansöka om skattelättnader för flera personer på grund av den oklarhet som gällde mellan avsikten med vistelsen i och svensk arbetsrätt trots att det i praktiken inte ledde till något reellt problem. menar att avsikten med vistelsen i saknar betydelse för att bevilja skattelättnader och därför borde slopas. Flera företag betonar att skattelättnadernas giltighetstid borde ses över. Företagen anser att det vid utformningen av svenska skatteregler är viktigt att följa utvecklingen av motsvarande regler i våra konkurrentländer. Skattelättnader medges t.ex. i som längst . (2012). 151Kammarrätten i , mål nr 4852-12. OH-bilder: Uppföljning av nya regler för expertskatt, frukostseminarium . 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET anser att det vid expatriatanställningar inom en koncern vore lämpligt att ha dagens skattelättnad men med möjlighet till förlängning . Det skulle utöka konkurrensmöjligheter i hög utsträckning när det gäller möjligheten att attrahera kompetent arbetskraft från utlandet. Enligt befinner sig expatriater ofta utomlands i fyra– . Den initiala kontraktstiden är vanligtvis , sedan förlängs den vanligtvis . Skattelättnadernas giltighetstid borde av den anledningen förlängas med ett till så att den korresponderar med den tidslängden. Enligt SCA hänger en femårig skattelättnad bättre samman med de socialförsäkringsregler, framför allt pensionsregler, som ofta gäller i expatriatens hemland. Detta skulle dessutom synkroniseras med den tidsperiod som en expert får vistas i . Alternativt menar SCA att det kunde ske en successiv nedtrappning av skattelättnaden mellan år tre och år fem. 5.7.7 Utbetalning av ersättningen eller lönen Företag menar att problem kan uppstå eftersom bedömning vid taxeringen och bedömning av utländska utbetalningar vid ansökan om skattelättnader inte alltid är helt kompatibla. Alltfler sökande beviljas skattelättnader grundat på ersättningsnivån (se tabell 2). Det aktualiserar frågan vem som anses vara utbetalare av ersättningen eller lönen då det är vanligt förekommande med s.k. split payroll. Detta innebär att en del av lönen utbetalas i hemlandet, t.ex. för att den anställde ska kunna kvarstå i sin ordinarie pensionsplan och socialförsäkring eller behöver lön i hemlandet för att täcka personliga kostnader som amortering och räntebetalning på bostad, och en del av lönen utbetalas i i form av skattekompensation och lokala förmåner. menar att ett problem som skapar betydande oförutsebarhet är vem som ska betraktas som utbetalare av lönen. Det saknas en definition av begreppet arbetsgivare i IL. Lagen slår endast fast att arbetsgivaren ska vara hemmahörande i eller ha ett fast driftställe i Sverige.153 har i ett ställningstagande tagit upp frågan huruvida utbetalningar från annan än den svenske arbetsgivaren omfattas av ett beslut från . Av ställningstagandet framgår att bedömning är följande: 153 Enligt 11 kap. 22 § andra stycket IL ska arbetstagaren vara anställd av en svensk arbetsgivare eller av en svensk filial till ett utländskt företag. Det förekommer att den anställde inte har ett svenskt anställningsavtal utan i stället har ett s.k. assignmentavtal, dvs. ett avtal som reglerar tjänstgöringen i som ett tillägg till den anställdes anställningsavtal i hemlandet. Såvida ersättningen anses utbetald av det svenska företag eller fasta driftställe som anges i ansökan och det formella rekvisitet därmed är uppfyllt godtas även assignmentavtal av 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET enbart ersättningar som betalas ut av svensk arbetsgivare omfattas av ett beslut som är fattat av . Med svensk arbetsgivare avses även en utländsk arbetsgivare vilken har fast driftställe i . Det är endast i de fall det klart kan påvisas att den utbetalda ersättningen enbart förmedlats av en utländsk betalare på den svenske arbetsgivarens uppdrag som en ersättning kan bli föremål för skattelättnader. Den svenske arbetsgivaren, som kunnat konstateras gett uppdraget att förmedla betalningen, ska vara den som framgår av beslut eller som av sammanhanget i övrigt kan utläsas vara den svenske arbetsgivare som ska kunna utge ersättningar som omfattas av bestämmelserna för skattelättnader i IL.154 Ställningstagandet och domarna avser omfattningen av ett beslut om skattelättnader, vilket inte är en fråga för . Däremot blir samma frågeställning aktuell i beloppsprövningen, dvs. vilka ersättningar som kan beaktas vid bedömningen av om arbetstagaren kvalificerar sig för skattelättnader grundade på ersättningsnivå.155 För att skattelättnader ska kunna medges krävs att arbetsgivaren hör hemma i eller är ett utländskt företag med fast drifts ställe här, 22 § andra stycket IL. I 1 § lagen (1999:1305) om anges att vid tillämpning av bestämmelserna om skattelättnader är arbetsgivare den som betalar ut ersättningen. Detta innebär sålunda, enligt , att det endast är ersättningar som utbetalas av arbetsgivaren som kan beaktas vid beloppsprövningen. Detta får till följd att lön som utbetalas i beskattas till medan lön från en utbetalare utanför beskattas fullt ut, dvs. Det kan enligt nämnden vara problematiskt att avgöra ett ärende innan faktureringen mellan bolagen har kommit i gång. menar att nämnden har att förhålla sig till följande: Enligt 11 kap. 22 § tredje stycket IL kan en utländsk arbetstagare medges skattelättnader vid tillfälligt arbete i , om lön och annan ersättning för arbetet här överstiger två gånger prisbasbeloppet för det kalenderår då arbetet påbörjas. I författningskommentaren sägs att med ersättning avses samtliga avtalade kontanta ersättningar samt förmåner som utbetalas eller tillhandahålls månatligen av arbetsgivaren.156 Det bedöms vara viktigt att det i lagen slås fast hur reglerna ska tolkas, dvs. huruvida utbetalning från utlandet ska accepteras vid beräkning av den svenska bruttolönen. Om ersättning utbetalas från ett annat bolag är det upp till den som ansöker om skattelättnad att på lämpligt sätt visa att ersättningen ändå är att anse som utbetald av den angivna arbetsgivaren, dvs. förmedlad på den svenska arbetsgivarens uppdrag. har sedan att utifrån underlaget i varje enskilt fall bedöma om förutsättningarna är uppfyllda. 154Skatteverkets ställningstagande, Omfattas utbetalningar från annan än den svenske arbetsgivaren av ett beslut från ?, dnr 130 352766-05/111. 155Intervju med , . 2011/12:1 s. 516. 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET Enligt finns två extremer, nämligen att utbetalningen ska göras från det svenska bolaget alternativt att all ersättning oavsett utbetalare ingår i underlaget vid beräkning av bruttoersättningen. råder ett mellanläge där man endast beaktar utbetalningar som görs av utländskt bolag när det finns en tydlig och stark förmedlingssituation. Nämnden menar att lagstiftarens avsikt med lagen troligen var en strikt tolkning av vem som ska anses vara utbetalare av ersättningen. Till dess denna fråga slutligt avgörs kommer en betydande osäkerhet att kvarstå för de olika parterna, nämligen , , arbetsgivare och arbetstagare. antar att kommer att inta en restriktiv hållning i frågan. Detta kommer att visa sig vid granskningen av deklarationer för inkomståren 2012 och 2013. Enligt tillämpar , till skillnad från flertalet andra länder, ett formellt arbetsgivarbegrepp som huvudregel. Det innebär att utbetalaren (och den man har sitt anställningskontrakt med) av en ersättning anses som arbetsgivare oavsett för vilket bolags räkning den anställde utför arbetet och vem som slutligen bär kostnaden för utfört arbete. Ett bolag kan anses som arbetsgivare civilrättsligt medan ett annat bolag är arbetsgivare skatterättsligt. menar att i alltför hög utsträckning fokuserar på att vem som har gjort en utbetalning inte nödvändigtvis speglar vem som är arbetsgivare. Det uppstår därför en skillnad beroende på om den anställde arbetar på ett svenskt dotterbolag eller en svensk filial till ett utländskt bolag. Expertskatt kan tillämpas om den svenska filialen är en filial till den utländska betalaren, men inte om det är två separata juridiska personer, t.ex. filial till ett bolag medan arbetstagaren är anställd av ett annat bolag inom koncernen. menar att har frångått en strikt tolkning – att endast en svensk utbetalare av ersättning ska accepteras – och anammat hållning att en vidareförmedling av lön kan godkännas förutsatt att det klart kan påvisas att utbetald ersättning enbart förmedlats av en utländsk betalare på den svenska arbetsgivarens uppdrag. Det är upp till varje enskild sökande att visa att de rekvisit som specificerar i ställningstagandet om vidareförmedling av lön är uppfyllda. KPMG menar att kriterier när det gäller vilka utbetalningar som kan omfattas av ett beslut från är alltför strikta. försöker undvika den problematik som uppstår när expatriater får ersättning från både svensk och utländsk arbetsgivare genom att lägga hela lönekostnaden på det svenska bolaget. Huvudprincipen är att kostnaderna ska debiteras där de uppstår. Andra bolag som t.ex. ABB har slutat att ansöka om skattelättnader vid s.k. split payroll när utbetalning av lön också görs i annat land än . Företagens ståndpunkt är att det inte borde vara någon skillnad om ett företag t.ex. tar hit en finanschef som fortsätter att vara avlönad från men beskattas i eller om man väljer att anställa honom i . 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET derna hamnar i bägge fallen på det svenska bolaget. KPMG anser att det faktum att alla utbetalningar rapporteras och beskattas i borde vara tillräckligt i stället för att ifrågasätta ersättningar från utländska utbetalare. Trots det har, enligt KPMG, slagit ned på ärenden där det endast har skett en vidarefakturering av kostnader. anser att lagstiftningen av den anledningen borde förtydligas så att all ersättning oavsett utbetalningsland som beskattas i omfattas av expertskatt under förutsättning att kostnaden ligger på ett svenskt bolag och att arbetet utförs i . Detta skulle öka förutsebarheten för arbetsgivarna och arbetstagarna framför allt vid koncerninterna flyttar.