rir · H2B522 · 2014-11-11 00:00:00 — Antalet besök för den här gruppen har minskat med efter vårdvalet. Kontinuiteten enligt definition ovan har minskat påtagligt (se tabell 31). Tabell 31 Kontinuitet för besök till allmänläkare, diabetiker i kommun, procent PRIMÄRVÅRDENS STYRNING – EFTER BEHOV ELLER EFTERFRÅGAN? Andelen med kontinuitet före vårdvalet var högre för bägge könen för patienter med huvudsaklig läkarkontakt i privat primärvård. Efter vårdvalet hade både offentligt och privat drivna vårdcentraler en lägre andel patienter med kontinuitet, oavsett kön. Minskning i kontinuitet gäller såväl män som kvinnor (störst minskning), jämnt fördelat mellan undersökta åldersgrupper (20–). Den minskade kontinuiteten rör efter införandet av vårdval och rör en begränsad population, och skälen till minskningen kan vara flera. Kontinuitet i patient- läkarrelationen kan förekomma i andra former än genom ett visst antal läkarbesök, till exempel genom telefonkontakt. Minskad kontinuitet och minskat antal läkarbesök efter vårdvalet skulle även kunna bero på att diabetessköterskorna delvis tagit över läkarens roll vad gäller kontroller av diabetiker. En annan möjlighet är att patienternas egenkontroll ökat eller att de valt att byta vårdenhet eller söker vård på flera olika enheter parallellt. Den minskande kontinuiteten kan dock även vara ett tecken på undanträngning, där mer resursstarka grupper får ökat tillträde. I stadsdelen i med cirka 10 000 invånare fanns fram till en offentligt driven vårdcentral. Genom ett politiskt beslut lades vårdcentralen ner och befolkningen hänvisades till andra vårdcentraler. öppnade en ny vårdcentral i området i privat regi. Besöksmönster samt antal och andel besökare har undersökts för invånarna i området genom en analys av en undergrupp till hela kohorten för . Efter vårdvalet har det skett en besöksökning för både män och kvinnor boende i Lindängen. Andelen besökare är dock väsentligen oförändrad hos männen medan den ökat hos kvinnorna. Här finns en skillnad mot resten av , där andelen besökare är relativt . En minskning av antalet besök hos allmänläkare ses 2011 i Lindängen; minskningen är minst hos män med familjeinkomst över median. Parallellt med besöksökningen hos allmänläkare har det även skett en besöksökning hos organspecialister för män, speciellt 2011 för män med familjeinkomst under median i Lindängen. Det senare kompenserar för besöksminskningen hos allmänläkare. Man kan se en liten ökning av besöken till organspecialister för kvinnor med familjeinkomst över median och det motsatta för kvinnor med familjeinkomst under median. I resten av har det skett en besöksökning till organspecialister. Relativt sett (besök per invånare) följer inkomstgrupperna för män den generella ökningen av besöksfrekvensen utan en förlust 2011 som en effekt av ökade besök hos organspecialister. För kvinnor ses också en ökning men den sjunker 2011 (låginkomst) GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN eller ökar inte (höginkomst) som en effekt av ett lägre antal besök hos allmänläkare vilket inte kompenseras med en besöksökning hos organspecialister alls eller inte fullt ut. Man kan alltså ana ett mönster som inträder vid den offentliga vårdcentralens avveckling 2011 – att antalet läkarbesök i offentlig primärvård sjunker som männen ökar antalet besök hos organspecialister. Totalt fortsätter då besök per invånare för män att stiga, det vill säga det har skett en överskjutning i de kommunicerande kärlen, kanske med en viss rekyl-effekt. För kvinnor är det enbart individer med familjeinkomst över median som lyckas behålla antal besök per invånare. PRIMÄRVÅRDENS STYRNING – EFTER BEHOV ELLER EFTERFRÅGAN? GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Bilaga 4 – Intervjuer och fokusgrupper har genomfört intervjuer med representanter från olika myndigheter, landsting, intresseorganisationer. har också intervjuat olika forskare och vårdpersonal i samband med besök på vårdcentraler. läns landstings FoU-enhet och Kommuner och Landsting, avd. för vård och omsorg PRIMÄRVÅRDENS STYRNING – EFTER BEHOV ELLER EFTERFRÅGAN? Verksamhetschefer två vårdcentraler i Hyrläkare med erfarenheter från flera landsting landstingens styrning och ersättningssystem Verksamhetschef vårdcentral (vidtalad) Verksamhetschef vårdcentral Gruppintervju: åtta läkare om undanträngning i primärvården GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN För att få en bild av hur vårdpersonal upplever hur vårdgaranti- och vårdvalsreformerna påverkar deras arbete genomförde fyra stycken fokusgrupper. annonserade efter deltagare med hjälp av medlemsorganisationer (Fysioterapeuterna, och ) och de medverkande svarade genom en intresseanmälan till . I varje fokusgrupp deltog mellan 7-8 personer. I den första av fokusgrupperna deltog sjuksköterskor och fysioterapeuter från 2 olika landsting. I den andra deltog verksamhetschefer från två landsting. I de två andra fokusgrupperna deltog läkare från sammanlagt åtta landsting. Fokusgrupp 1 sjuksköterskor och fysioterapeuter, . 1.Region , verksamhetschef, fysioterapeut 3.Stockholm läns landsting, sjukgymnast 4.Stockholms läns landsting, distriktssköterska 5.Stockholms läns landsting, distriktssköterska 6.Stockholms läns landsting, distriktssköterska Fokusgrupp 2 verksamhetschefer, . 1.Västra , sjuksköterska, bitr. 2.Stockholms läns landsting, verksamhetschef för två vårdcentraler, landstingsdrivna 3.Västra , sjuksköterska privatdriven 4.Stockholms läns landsting, läkare, privatdriven 5.Stockholms läns landsting, privatdriven 6.Stockholms läns landsting, verksamhetschef och bitr. 7.Stockholms läns landsting, specialist allmänmedicin, privatdriven 8.Stockholms läns landsting, specialist allmänmedicin, landstingsdriven PRIMÄRVÅRDENS STYRNING – EFTER BEHOV ELLER EFTERFRÅGAN? Fokusgrupp 3 läkare flera landsting, . 1.Landstinget i , privatdriven 2.Västerbotten läns landsting, landstingsdriven 3.Landstinget i , landstingsdriven 4.Landstinget i , landstingsdriven 5.Landstinget i , landstingsdriven 6.Stockholms läns landsting, landstingsdriven 7.Landstinget i , pensionerad distriktsläkare Fokusgrupp 4 läkare , . 8.Nyligen slutat inom primärvården GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det PRIMÄRVÅRDENS STYRNING – EFTER BEHOV ELLER EFTERFRÅGAN? Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet?