eunbil · H10N2DC69B · 2014-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljö) Rubrik: Meddelande från kommissionen– för klimat- och energipolitiken för KOM (2014) 15 Meddelande från kommissionen– för klimat- och energipolitiken för KOM (2014) 20 Förslag till beslut rörande etablerandet och funktionen av en stabilitetsreserv för gemenskapens system för handel med utsläppsrätter, revidering av direktiv /87/EC Fakta-PM 2013/14:FPM 56, Ett ramverk för klimat och energi för perioden behandlad vid samråd med : och inför Bakgrund beslutade om ett mål för EU att minska utsläppen av växthusgaser till 2050 i samband med de enligt FN:s vetenskapliga klimatpanel (IPCC) nödvändiga utsläppsminskningar från de industrialiserade länderna som grupp, för att kunna hålla den globala temperaturökningen . Ett antal steg har tagits för att förtydliga vad detta innebär för EU för tiden . presenterade kommissionen ett förslag till ramverk för EU:s klimat- och energipolitik . Kommissionens förslag omfattar ett klimatmål om för EU-interna utsläppsminskningar och ett bindande mål på EU-nivå för förnybar energi om till 2030. Inga nya mål för energieffektivisering föreslås, kommissionen aviserar att den avser att återkomma till frågan efter avslutad översyn av direktivet om energieffektivisering eller tidig höst. Kommissionen föreslår också indikatorer för konkurrenskraft och försörjningstrygghet. ska enligt förslaget följas upp med nationella planer för konkurrenskraftig, säker och hållbar energi. Kommissionen föreslog som en del av ramverket att en stabilitetsreserv av utsläppsrätter införs i EU: system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) (KOM(2014) 20 slutlig). Reserven ska stabilisera tillgången på utsläppsrätter i systemet för att förhindra att stora överskott eller underskott uppstår och därmed förhindra stora prisvariationer. Förslaget till ramverk behandlades vid Europeiska Rådets (ER) möte . Där togs bland annat följande beslut: Mål ska vara helt i linje med målet ska utformas på grundval av kommissionens meddelande; avser återkomma till frågan för en avstämning och ta beslut vid senast . Kommissionen och rådet uppmanades att arbeta vidare med följande: Analysera följderna för enskilda medlemsstater av kommissionens förslag Utarbeta mekanismer som leder till en övergripande rättvis bördefördelning och främjar en modernisering av energisektorn Utveckla åtgärder för att förhindra potentiellt koldioxidläckage och efterlysa långsiktig och efterlysa långsiktig planerings-säkerhet för industriella investeringar Detta arbete kommer att stå i fokus för diskussionerna vid miljörådet . Ordförandeskapet har även aviserat att de kommer att distribuera diskussionsfrågor som underlag för diskussionen. Med anledning av konflikten i i finns nu också ett nytt starkt fokus på försörjningstrygghet. Kommissionen har fått i uppdrag att till juni månad föreslå mål för gränsöverskridande infrastruktur till 2030 samt en plan för att minska EU:s energiberoende. Frågan har eller kommer även att behandlas i flera av rådets konstellationer (Miljö, Konkurrenskraft, Energi, Ekofin, Jordbruks- och fiskerådet) samt i . Rättslig grund och beslutsförfarande Artiklarna 191 och 194 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller dokument (2014) 15 slutlig. Artikel 192(1) vad gäller dokument (2014) 20 slutlig. Svensk ståndpunkt (Uppdateras med frågor fr. ORDF) inställning antog en resolution /2135() som bl.a. innebär stöd till ett bindande klimatmål inom EU på , ett bindande mål om förnybar energi på och ett bindande energieffektiviseringsmål på . betonar sambandet mellan målen och dess roll i att nå 2030- målen på ett kostnadseffektivt sätt. understryker även vikten av en tidig överenskommelse om ramverket med hänsyn till de internationella klimatförhandlingarna. En tidig överenskommelse är även av vikt för att medlemsländer och industrin kan göra nödvändiga investeringar för klimatet, förnybar energi och energieffektivisering. Förslaget Kommissionens meddelande innehåller förslag till en målstruktur för klimat- och energipolitiken till 2030. Kommissionens förslag omfattar ett klimatmål om för utsläppsminskningar inom EU och ett bindande mål på EU-nivå för förnybar energi om till 2030. Inga nya mål för energieffektivisering föreslås, kommissionen aviserar att man avser att återkomma till frågan efter avslutad översyn av direktivet om energieffektivisering . Kommissionen föreslår också indikatorer för konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Vidare föreslås att ramverket ska följas upp av nationella planer för konkurrenskraftig, säker och hållbar energi. Kommissionen visar också på olika sätt att inkludera kolflöden från skog och markanvändning i ett klimatmål. Kommissionen menar att ytterligare analyser krävs kring formerna för hur dessa flöden ska inkluderas. I samband med ramverket presenterades också ett förslag till beslut om förändringar av direktivet för handel med utsläppsrätter (EU ETS) genom att upprätta och funktion av en stabilitetsreserv för EU:s system för handels med utsläppsrätter. Stabilitetsreserven reglerar mängden auktionerade utsläppsrätter beroende på befintligt utbud av utsläppsrätter och föreslås träda ikraft under den fjärde handelsperioden d.v.s. först . Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Kommissionens meddelande om ett 2030 ramverk innehåller inga lagförslag. Därför är det inte möjligt att analysera konsekvenserna för svensk rätt. Förslaget om att införa en stabilitetsreserv påverkar inte svensk lagstiftning. Eventuella ändringar i auktionskalendern föranleder inte heller separata ändringar i svensk lagstiftning då EU:s auktionsförordning (1031/2010) gäller som svensk rätt. Ekonomiska konsekvenser Regeringen har gett uppdrag till , och att ta fram konsekvensanalyser av ett Klimat- och energiramverk. Uppdragen ska slutredovisas . I kommissionens konsekvensanalys har ett referensscenario tagits fram för utvecklingen . Ett antal andra scenarier med olika målstruktur och mål för växthusgasutsläpp, förnybar energi och energieffektivisering jämförs med referensscenariot i termer av ekonomisk utveckling, utsläpp av växthusgaser, energisystemkostnad samt ett antal andra kvantifierade variabler. Enligt kommissionens analys skulle en kostnadseffektiv fördelning av ett utsläppsminskningsmål på och ett mål på förnybar energi på ge en effekt på EU-nivå på -0,av BNP , en siffra som inte inkluderar vissa effekter som exempelvis minskade luftföroreningar. Kommissionen redovisar inte hur denna minskade BNP fördelar sig på medlemsstaterna. En kostnadseffektiv fördelning av ett utsläppsminskningsmål, i enlighet med kommissionens beräkningar resulterar i att utsläppsminskningarna relativt sett blir stora i de mindre rika medlemsländerna och de skulle därför få störst negativ påverkan på sin BNP-utveckling. Effekten på skulle i detta scenario troligtvis bli mindre än snittet för EU. Skulle utsläppsminskningarna fördelas mindre kostnadseffektivt skulle effekten på EU som helhet bli större. Effekten på BNP beror också på hur åtgärder för utsläppsminskningar genomförs, t.ex. kan möjlighetenen att föra över utsläppsutrymme mellan medlemstaterna bidra till ett mer kostnadseffektivt genomförande eller att samarbeta om utveckling av förnybar energi där kostnaden är lägst. Införandet av en stabilitetsreserv kan få en begränsad påverkan på statens intäkter från auktionering av utsläppsrätter. Auktionsintäkterna kan komma att ändras över tiden med kommissionens förslag och eventuellt även påverkas nivåmässigt. Beräkningar av auktionsintäkter kan också bli svårare och mindre förutsebart i och med att antalet utsläppsrätter som ska auktioneras ut kan justeras beroende på överskottets storlek. är syftet med förslaget att skapa en mer förutsägbar marknad för utsläppsrätter med en stabilare prisnivå. De budgetära konsekvenserna för av förslaget jämfört med ett oförändrat handelssystem bedöms därför sammantaget som små. Enskilda och företag kan påverkas av förslaget genom effekten på priset på utsläppsrätter och sekundära effekter på särskilt el- och bränslepriser. Övrigt - Fortsatt behandling av ärendet I enlighet med vad som bestämdes vid ER ska ER att ha en avstämning i frågan på mötet och fatta ett slutgiltigt beslut kring ramverket för klimat- och energi senast .