rir · H2B56 · 2014-03-27 00:00:00 — Granskningen beslutades efter att ISF genomfört en förstudie som visade att det –2012 fanns stora variationer mellan förvaltningsrätterna i hur ofta de ändrade överklagade beslut. Detta gällde för de flesta förmånsslag och i första hand sjukförmånerna. Skillnaderna var stora under hela undersökningsperioden. ISF:s granskning ska avslutas i oktober 2014.55 2013:49 Specialisering för skattemål och fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen. 55Socialförsäkringsmål i förvaltningsdomstolarna, Inspektionen för socialförsäkringen, Beslut 2013-02- 08 (dnr 2012-172). ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 3Långa och varierande handläggningstider i förvaltningsrätterna En enskild som överklagar ett myndighetsbeslut har rätt att få detta prövat på ett rättssäkert sätt och i rimlig tid. har förvaltningsrätterna haft problem med långa handläggningstider och handläggningstiderna varierar också stort mellan domstolarna. I detta kapitel redovisar vi i vilken grad förvaltningsrätterna uppnår målen för handläggningstiderna. Uppgifterna bygger på underlag från . 3.1Regeringens verksamhetsmål uppnås inte på de flesta förvaltningsrätter Regeringens verksamhetsmål för förvaltningsrätterna är att av målen, exklusive förturs- och migrationsmål, ska ta högst att avgöra.56 Enligt regleringsbrevet ska respektive domstol dessutom själv sätta egna verksamhetsmål, i samråd med . 56 Regleringsbrev för budgetåren 2013 och 2014 avseende Domstolar. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Tabell 3.1. nedan visar förvaltningsrätternas handläggningstider –2013. Tabell 3.1 Förvaltningsrätternas handläggningstider för av avgjorda mål i månader för 2010-2013 Av tabellen framgår att handläggningstiderna har förbättrats men att de är långa och varierar mellan förvaltningsrätterna. nådde ingen förvaltningsrätt målet medan två förvaltningsrätter nådde målet 2012. klarade fyra förvaltningsrätter att uppfylla regeringens verksamhetsmål om att av målen ska avgöras . Alla förvaltningsrätter, förutom två, har också förbättrat sina resultat . Skillnaderna i resultat mellan förvaltningsrätterna är dock alltjämt stor. varierade resultatet mellan 4,9 och . Förvaltningsrätterna sätter i enlighet med regleringsbrevet också upp egna verksamhetsmål för handläggningstiderna. Dessa interna mål sätts för median57 och för av avgjorda mål för måltyperna skattemål, socialförsäkringsmål, mål enligt socialtjänstlagen samt övriga mål utöver dessa. Utgångspunkten när förvaltningsrätterna tar fram de egna målen är regeringens verksamhetsmål, enligt . granskar de mål som 57Median innebär här det mittersta värdet av samtliga avgjorda måls handläggningstider (exklusive förturs- och migrationsmål) där målens handläggningstider sorterats i stigande ordning. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN respektive förvaltningsrätt har föreslagit och gör en bedömning av dessa. I slutändan är det dock upp till förvaltningsrätterna att själva besluta om sina interna verksamhetsmål.58 sammanställer och följer upp de interna målen. Resultatet tas sedan upp i resultatdialogen med respektive förvaltningsrätt.59 I nedanstående tabell redovisas måluppfyllelsen för förvaltningsrätternas egna verksamhetsmål 2013. Tabell 3.2 Förvaltningsrätternas interna verksamhetsmål för handläggningstider i månader samt uppnått resultat , för median och av avgjorda mål (exkl förtursmål och migrationsmål) Av tabell 3.2 framgår att förvaltningsrätterna uppnår sina egna mål för handläggningstider i något högre utsträckning än vad de uppnår regeringens verksamhetsmål. Åtta förvaltningsrätter klarade det egna målet för medianen, medan fem förvaltningsrätter uppnådde de uppsatta målen för av avgjorda mål. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA 3.1.1Långa handläggningstider för socialförsäkringsmål Som framgår ovan har handläggningstiderna för förvaltningsrätterna förbättrats totalt sett. Handläggningstiderna för socialförsäkringsmål är dock relativt långa för alla förvaltningsrätter, även för dem som når regeringens verksamhetsmål. Tabell 3.3 nedan visar att spridningen i förvaltningsrätternas handläggningstider för socialförsäkringsmål både för median och av avgjorda mål är stor och har varit det . varierade handläggningstiden från vid Förvaltningsrätten i vid Förvaltningsrätten i för av avgjorda mål. För medianen varierade resultatet mellan och . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Tabell 3.3 Förvaltningsrätternas interna mål för handläggningstider i månader för median och av avgjorda mål för socialförsäkringsmål, samt resultat , 2012 och 2013 Förvaltningsrätternas interna målsättningar för av avgjorda mål 2013 ligger mellan . Det är alltså stor skillnad i förvaltningsrätternas ambitioner. Av tabellen framgår att tre förvaltningsrätter klarade det uppsatta målet. Två förvaltningsrätter klarade att uppnå det egna målet för medianen 2013. 3.1.2Mål enligt socialtjänstlagen avgörs snabbare Förvaltningsrätternas handläggningstider för mål enligt socialtjänstlagen är kortare jämfört med socialförsäkringsmål, men spridningen är fortfarande stor mellan olika domstolar. Tabell 3.4 nedan visar att för av avgjorda mål varierar handläggningstiden mellan vid Förvaltningsrätten ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA i vid Förvaltningsrätten i . De flesta intervjuade förvaltningsrätterna har uppgett till att dessa mål är viktiga att avgöra , eftersom det kan handla om den yttersta möjligheten till försörjning. Förvaltningsrätten i menar dock att målen enligt socialtjänstlagen inte är prioriterade framför till exempel socialförsäkringsmålen, om de inte bedöms vara mer akuta att avgöra.60 Tabell 3.4 Förvaltningsrätternas interna mål för handläggningstider i månader för median och av avgjorda mål för mål enligt socialtjänstlagen, samt resultat , 2012 och 2013 60 Intervju med Förvaltningsrätten i . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Som framgår av tabellen har handläggningstiden mätt som median sjunkit från för 2013. Förvaltningsrätternas handläggningstid för av avgjorda mål var och har därmed förbättrats jämfört med . uppnår fyra förvaltningsrätter sitt eget verksamhetsmål för medianen medan fem förvaltningsrätter uppnår det egna verksamhetsmålet för av avgjorda mål. 3.1.3Balansen av oavgjorda mål påverkar handläggningstiden kom det in fler mål till förvaltningsrätterna än vad de klarade av att avgöra.61 Detta ledde till en lång kö av oavgjorda mål, så kallade balanser, vid domstolarna och till att handläggningstiderna ökade. Utvecklingen av inkomna, avgjorda och balanserade (oavgjorda) mål – 2013 visas i diagram 3.1 nedan. Diagram 3.1 Antal inkomna, avgjorda och balanserade (oavgjorda) mål vid länsrätterna 2008–2009 och förvaltningsrätterna 2010–2013 Diagrammet visar att antalet inkomna mål och avgjorda mål varierar . ökade antalet inkomna mål som antalet avgjorda mål minskade. till stora balanser , eftersom förvaltningsrätterna 2009 och 2010 avgjorde långt färre mål än vad som kom in. Balanserna har sedan succesivt minskat , 2012 och 2013, eftersom förvaltningsrätterna under dessa år lyckats avgöra flera mål än vad som kommit in. 61 Exklusive migrationsmål. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA har tagit fram ett mått på hur många mål en förvaltningsrätt behöver avgöra för att klara regeringens verksamhetsmål, så kallad optimal arbetsbalans. En balans av inkomna mål innebär enligt verket att förvaltningsrätterna kan klara regeringens verksamhetsmål om att av målen avgörs . Om balansen överstiger räknas detta som överbalans.62 har de flesta förvaltningsrätter fått hantera överbalanser, även om överbalanserna nu har minskat. Utvecklingen av balanser vid förvaltningsrätterna mellan framgår nedan i tabell 3.5. Tabell 3.5 Balanser vid förvaltningsrätterna 2011–2013 (exklusive migrationsmål). Blå markering innebär överbalans Tabellen visar att vid slutet av 2011 hade nio av tolv förvaltningsrätter överbalanser. Vid utgången av 2012 hade sju förvaltningsrätter överbalanser medan det vid utgången av 2013 fanns sex förvaltningsrätter med överbalanser. 62 Intervju med , . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Det innebär att dessa förvaltningsrätter har för höga balanser för att klara regeringens verksamhetsmål. Av förvaltningsrätterna med överbalanser har samtliga utom två sänkt sina balanser jämfört med föregående år. Förvaltningsrätten i har kraftigt ökat sina balanser. Handläggningstiderna för avgjorda mål har varierat stort mellan förvaltningsrätterna. varierade handläggningstiderna mellan 4,9 och . Åtta av tolv förvaltningsrätter nådde inte regeringens verksamhetsmål om att av målen ska ta högst att avgöra. Handläggningstiderna för socialförsäkringsmål är långa på alla förvaltningsrätter. varierade handläggningstiderna mellan 6,6 och . Hälften av förvaltningsrätterna hade vid utgången av 2013 så kallade överbalanser, vilket innebär att antalet oavgjorda mål är för hög för att klara regeringens verksamhetsmål i enlighet med den modell som använder. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN 4Vad kan förklara de långa och varierande handläggningstiderna? Av förvaltningsrättsinstruktionen framgår att ett mål i förvaltningsrätten ska avgöras så snart det kan ske. Enligt JO innebär det att mål som är klara för avgörande inte får bli liggande . Utifrån denna utgångspunkt är det rimligt att förvänta sig att handläggningstiden i förvaltningsrätterna består av så lite liggtid som möjligt, det vill säga att målet inte blir liggande för länge utan åtgärd. En annan utgångpunkt är att handläggningen är förutsebar och enhetlig. har undersökt vad som kan förklara de långa och varierande handläggningstiderna vid förvaltningsrätterna. Vi har genom en aktstudie undersökt hur stor andel av handläggningen som består av liggtid respektive aktiv tid, samt övriga moment i handläggningen som kan påverka handläggningstiden. Utöver detta har vi också bland annat undersökt hur ofta och med vem förvaltningsrätterna kommunicerar. Därutöver har vi granskat organiseringen vid sex förvaltningsrätter och på en övergripande nivå undersökt om det finns hinder för en effektiv handläggning som ligger utanför förvaltningsrätternas kontroll. 4.1Organisationsförändring och ökat antal inkommande mål har påverkat handläggningstiderna genomfördes den så kallade förvaltningsrättsreformen och dåvarande 23 länsrätter slogs samman till 12 förvaltningsrätter. Syftet med reformen var enligt regeringen att skapa förutsättningar för en verksamhet som håller en hög kvalitet och effektivitet. I propositionen skriver regeringen att utgångspunkten är att domstolarna bör vara dimensionerade på ett sätt som ger möjlighet till specialisering, kompetensutveckling och en väl fungerande beredningsorganisation.63 De senare årens långa handläggningstider vid förvaltningsrätterna hänger delvis samman med förvaltningsrättsreformen, åtminstone när det gäller resultatet för vissa förvaltningsrätter. Enligt vad som framkommit i intervjuer har flera av dessa sammanslagningar varit krävande att genomföra vilket har 2008/09:165 En långsiktigt hållbar organisation för de allmänna förvaltningsdomstolarna i första instans. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA lett till att flera förvaltningsrätter inte haft möjlighet att arbeta i samma takt som . Samlokalisering av två eller flera länsrätter till en ort har dels lett till att resurser gått åt till flytt och bildande av gemensam myndighet, och dels till ökad personalomsättning med påföljande nyrekryteringar. förvaltningsrätter har också fått vänta på att flytta in i nya gemensamma lokaler, såsom fallet varit för till exempel Förvaltningsrätten i . som förvaltningsrätterna arbetade med att planera och genomföra förvaltningsrättsreformen skedde också en kraftig ökning av antal överklaganden av beslut i sjuk- och aktivitetsersättning samt sjukpenning. ökade sådana överklaganden till förvaltningsrätterna med cirka 4 400 överklagade beslut, vilket var en ökning med över 50 procent.64 Ökningen av dessa mål vid förvaltningsrätterna var sannolikt en konsekvens av de reformer av sjukförsäkringen som hade genomförts samt en kraftig balansavarbetning hos Försäkringskassan.65 4.2Vad består handläggningstiden av? Trots att handläggningstiderna vid förvaltningsrätterna totalt sett har förbättrats har många förvaltningsrätter fortfarande långa handläggningstider och variationen är alltjämt stor mellan domstolarna. Vi har genom en aktstudie undersökt vad handläggningstiden består av, det vill säga hur stor andel av handläggningen som består av aktiv tid respektive liggtid. Vi har också undersökt övriga moment i handläggningen som kan påverka handläggningstiden. 4.2.1Definition av aktiv tid och liggtid i aktstudie Det finns ingen vedertagen definition av vad som utgör aktiv tid och liggtid i en handläggningsprocess. I vissa studier räknas endast den tid som myndigheten själv lägger på ärendet som aktiv tid medan den tid som ärendet av någon anledning är på remiss utanför myndigheten räknas som liggtid eller passiv tid. Utgångspunkten för aktstudie är en kartläggning av de olika stegen och faserna i förvaltningsrätternas handläggningsprocess66. Kartläggningen och kategoriseringen av faser har diskuterats med tre förvaltningsrätter.67 Vi också fört diskussioner om hur man ska bedöma handläggningstiden i enskilda mål med tjänstemän vid JO. 64Årsredovisning 2010 för Domstolar. 65Årsredovisning 2011 för Domstolar. 66En beskrivning av handläggningsprocessen finns i avsnitt 2.3.3. 67Förvaltningsrätterna i , och bidrog med synpunkter på kartläggning och kategorisering av steg och faser i handläggningsprocessen. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Handläggningsprocessens olika moment och faser samt indelning i aktiv tid och liggtid framgår av figur 4. Figur 4.1 Handläggningsprocessens olika moment och faser samt indelning i aktiv tid och liggtid upp, det vill delgivning av dom. dom tas fram. I den inledande kanslifasen ingår samtliga administrativa moment som registrering av målet och eventuell komplettering av administrativ karaktär. I beredningsfasen tar domstolen ställning till om målet behöver kommuniceras eller inte. När ett mål anses vara färdigberett registreras det som klart för avgörande (KFA). När målet är KFA inleds den så kallade KFA-fasen. Under KFA-fasen sätts målet upp. Uppsättande av målet innebär att en rättsutredning genomförs och att ett förslag till dom tas fram. KFA-fasen avslutas med att målet föredras och avgörs. Under den avslutande kanslifasen expedieras och delges domen. I aktstudien har inledande och avslutande kanslifas samt beredningsfas räknats som aktiv tid, medan KFA-fasen har räknats som liggtid. Det finns aktiv tid även i KFA-fasen. Det visade sig dock inte vara möjligt att beräkna längden på de aktiva moment som ingår i KFA-fasen, eftersom start och avslut för dessa inte registreras vid förvaltningsrätterna. Enligt intervjuade förvaltningsrätter är dock de aktiva momenten i KFA-fasen relativt korta. Uppsättande av ett mål kan enligt uppgift ta från . Den tid det tar att föredra och avgöra ett mål varierar framför allt beroende på måltyp och om målet avgörs med nämnd eller av ensamdomare.68 68Mål enligt socialtjänstlagen avgörs ofta av ensamdomare medan socialförsäkringsmål i huvudsak avgörs med nämnd. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Utöver att de aktiva momenten i KFA-fasen är relativt korta, finns det även passiv tid i det som i aktstudien räknas som aktiv tid. kompenserar till viss del för den aktiva tid som inte fångas upp i KFA-fasen. I av samtliga mål om sjukpenning respektive sjuk- och aktivitetsersättning i aktstudien beviljades totalt 134 anstånd. Anstånd beviljas normalt . Denna anståndstid har i aktstudien räknats som aktiv tid. I definierades anstånd som inaktiv tid.69 Det är också relativt vanligt att mål blir KFA fler än en gång.70 Vi har i dessa fall inregistrerat datumet för det sista KFA som start för KFA-fasen. Det innebär att liggtiden som funnits mellan första och sista KFA räknas som aktiv tid. Vår sammantagna bedömning är att redovisade siffror för aktiv tid och liggtid i allt väsentligt är rättvisande.71 4.2.2 Huvuddelen av handläggningstiden består av liggtid Aktstudien visar att det finns stora skillnader mellan förvaltningsrätterna både i liggtid och i aktiv tid för samtliga tre måltyper som omfattas av aktstudien. Huvuddelen av den totala handläggningstiden utgörs dock av liggtid för samtliga tre måltyper på samtliga sex förvaltningsrätter som ingår i aktstudien. Handläggningstiden blir alltså i första hand lång på grund av att målet blir liggande, inte på grund av att den aktiva handläggningen tar . I tabellerna nedan redovisar vi fördelning av aktiv tid och liggtid och procent av total genomsnittlig handläggningstid, fördelat på de tre måltyper och sex förvaltningsrätter som omfattats av aktstudien. Genomsnittet är viktat eftersom antalet mål vid förvaltningsrätterna skiljer sig åt. 69Se avsnitt 2.5.3. 70Se avsnitt 4.4.2. 71Förvaltningsrätten i har i samband med faktagranskningen meddelat att domstolen inte anser att redogjort för aktiv tid på ett tillförlitligt sätt. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Tabell 4.1 Sjukpenning: genomsnittlig handläggningstid , aktiv tid respektive liggtid och procent Tabell 4.2 Sjuk- och aktivitetsersättning: genomsnittlig handläggningstid , aktiv tid respektive liggtid och procent ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA Tabell 4.3 Ekonomiskt bistånd: genomsnittlig handläggningstid , aktiv tid och liggtid och procent Tabellerna visar att sjukpenningmål har en genomsnittlig handläggningstid . Den aktiva tiden utgör (motsvarande av den totala handläggningstiden) och liggtiden (). För sjuk- och aktivitetsersättning, som har en genomsnittlig handläggningstid , utgör den genomsnittliga aktiva tiden () och liggtiden (). För mål om ekonomiskt bistånd är den totala genomsnittliga handläggningstiden , varav den aktiva tiden utgör () och liggtiden (). Tabellerna visar att liggtidens andel av den totala handläggningstiden är särskilt stor för socialförsäkringsmålen. För mål om ekonomiskt bistånd är fördelningen mellan aktiv tid och liggtid mer jämnt fördelat, men fortfarande utgör huvuddelen av handläggningstiden liggtid. Om man räknar om den genomsnittliga aktiva handläggningstiden för de sex förvaltningsrätterna till månader för de tre måltyperna utgör den för sjukpenning , för sjuk- och aktivitetsersättning medan den aktiva handläggningstiden för mål som rör ekonomiskt bistånd i genomsnitt uppgår . Andelen aktiv tid och liggtid bör också ses i relation till hur lång den totala handläggningstiden är. Om den totala handläggningstiden är relativt kort kan en relativt stor andel liggtid ändå bli ganska kort räknat . GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN Förvaltningsrätternas kommentarer om andelen liggtid Vi har återkopplat de viktigaste resultaten från aktstudien till de sex förvaltningsrätter som ingick i urvalet. Samtliga förvaltningsrätter uttrycker att de kan relatera till resultatet och de flesta förvaltningsrätterna anser att liggtiden är för lång i förhållande till den aktiva tiden. Två förvaltningsrätter lyfter fram att situationen vid domstolen ser annorlunda ut nu jämfört med den period som målen till aktstudien hämtas från (första kvartalet 2013). Dessa förvaltningsrätters balanser var hög och det orsakade långa liggtider i handläggningen. Aktstudien visar att kanslifaserna, både inledande och avslutande, är relativt korta och att de administrativa moment som behöver utföras löper på utan större stopp i processen. Genomsnittlig tid för den samlade kanslifasen för sjukpenningmål är , för mål om sjuk- och aktivitetsersättning och för mål om ekonomiskt bistånd . Här ska dock beaktas att vissa mål drar upp den genomsnittliga inledande kanslitiden. I dessa mål har den klagande begärt flera veckors anstånd redan vid inlämnadet av överklagandet. I aktstudien har detta registreras som en del i den inledande kanslifasen eftersom beredningen av målet inte har påbörjats. Om vi i stället för genomsnitt använder medianvärdet blir den samlade kanslitiden betydligt kortare. Med detta mått varierar den samlade kanslifasen mellan för de tre måltyper som ingått i aktstudien. togs kravet bort om att överklaganden och ansökningar ska vara egenhändigt undertecknade, som ett led i att effektivisera processen i förvaltningsrätt.72 I aktstudien kunde vi konstatera att vissa mål behövde kompletteras med underskrift från den klagande.73 Denna komplettering kunde ta . kan därmed konstatera att borttagandet av kravet på att överklaganden och ansökningar ska vara egenhändigt undertecknade, endast bör få marginell påverkan . Ändringen innebär dock mindre arbete för förvaltningsrätternas kanslier. 4.2.4 Kommunicering kan påverka handläggningstiden Även om det framför allt är liggtiden som påverkar den totala handläggningstiden och variationen i denna är det rimligt att anta att även de aktiva momenten borde ha viss påverkan på den totala handläggningstiden, 2012/13:45 Se även kapitel 2. 73De mål som ingick i aktstudien omfattas inte av ändringen. ATT ÖVERKLAGA TILL FÖRVALTNINGSRÄTTEN – HANDLÄGGNINGSTIDER OCH INFORMATION TILL ENSKILDA eftersom det för vissa mål ingår kommunicering medan andra mål inte omfattas av detta moment. statistiska analys visar att om målen kommuniceras tenderar detta att öka handläggningstiderna för två av måltyperna. För sjuk- och aktivitetsersättning och ekonomiskt bistånd finns det ett statistiskt signifikant samband mellan kommunicering och handläggningstid. 74 Den genomsnittliga handläggningstiden för kommunicerade mål som rör sjuk- och aktivitetsersättning är medan den är för mål som inte har kommunicerats. I snitt ökar alltså kommuniceringsmomentet handläggningstiden för dessa mål. För mål som rör ekonomiskt bistånd och som blivit kommunicerade är den genomsnittliga handläggningstiden , medan handläggningstiden är för mål som inte kommunicerats. I genomsnitt ökar alltså handläggningstiden för denna måltyp, om kommunicering ingår. Sjukpenningmål som har kommunicerats har en något längre handläggningstid än motsvarande mål som inte har kommunicerats, men resultatet är inte statistiskt signifikant. 4.3Förvaltningsrätterna kommunicerar inte på ett enhetligt sätt En utgångspunkt i granskningen utöver att handläggningen ska vara effektiv är att den ska vara rättssäker, det vill säga förutsebar och enhetlig. rimlig utgångspunkt i detta avseende är att liknande mål ska handläggas på liknande sätt. har i aktstudien därför undersökt både hur ofta förvaltningsrätterna kommunicerar och med vilka parter. 4.3.1Skillnader i hur ofta förvaltningsrätterna kommunicerar Aktstudien visar att det finns stora skillnader i förvaltningsrätternas kommuniceringsmönster. Tabell 4.4. visar hur ofta förvaltningsrätterna inleder kommunicering för de tre måltyperna som omfattas av granskningen.75 74Resultatet är signifikant på femprocentsnivån. För mål om sjuk- och aktivitetsersättning är p-värdet=0,003 och för mål som rör ekonomiskt bistånd är p-värdet=0,001. För mål om sjukpenning är p-värdet=0,28. Se bilaga 1 för en närmare beskrivning av den statistiska analysen. 75Andel mål där kommunicering inletts är lika med mål som klassificerats av förvaltningsrätterna som ej klara för avgörande direkt och där förvaltningsrätterna inlett kommunicering (genom föreläggande eller underrättelse) med ena eller båda parterna. GRANSKAR: MEDBORGARNA OCH FÖRVALTNINGEN