rir · H2B55 · 2014-03-25 00:00:00 — Oddset beskriver kvoten mellan sannolikheten för det studerade utfallet (ex. övergång till arbete), dividerat med sannolikheten att det inte ska inträffa. Således innebär en oddskvot på 1 att det är lika stor sannolikhet att händelsen ska inträffa som att det inte ska inträffa. Exempel: Om sannolikheten att en deltidsarbetslös ska gå till arbete är 0,65 så innebär det att sannolikheten att individen inte ska gå till arbete är 1- 0,65 = 0,35. Detta innebär att oddset är 0,65/0,35 = 1,86. Här är oddskvoten relationen (lyckat utfall bland deltidsarbetslösa/ej lyckat utfall bland deltidsarbetslösa) varför oddskvoten blir: (lyckat utfall bland deltidsarbetslösa/ ej lyckat utfall bland deltidsarbetslösa)/( lyckat utfall bland övriga arbetslösa/ej lyckat utfall bland övriga arbetslösa) Detta resultat stöds även av genomförda intervjuer med såväl representanter från arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer som handläggare på Arbetsförmedlingen vilka bedömer att de flesta deltidsarbetslösa med långa deltider arbetar kvar på sin deltid efter utförsäkringen men med lägre disponibel inkomst.58 Vad gäller effekten av förändringen att lämna Arbetsförmedlingen av annan känd eller okänd orsak så är den 1,5 gånger större för deltidsarbetslösa jämfört med övriga arbetslösa. Inom denna grupp som lämnar av okänd orsak återfinns de som väljer att inte kvarstå som arbetssökande efter att de har blivit utförsäkrade. De deltidsarbetslösa har som tidigare nämnts delats in i två grupper beroende på hur många dagar de har sysselsättning. belysa eventuella skillnader inom gruppen deltidsarbetslösa har analyserna genomförts på respektive undergrupp. Resultatet i tabell 6 visar att det finns skillnader inom gruppen av deltidsarbetslösa som kan relateras till huruvida deltidsanställningen är att beteckna som lång eller kort. få dagar (så kallad kort deltid) lämnar Arbetsförmedlingen i lägre utsträckning jämfört med dem som arbetar längre deltider, det vill säga de som arbetar . 58Arbetsgivarorganisationerna är och Svensk handel, arbetstagarorganisationerna är LO och som uttryckte denna åsikt. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Tabell 6 Resultat multinomial regressionsanalys, oddskvoter för deltidsarbetslösa att lämna Arbetsförmedlingen jämfört med helt arbetslösa. Deltidsarbetslösa nedbrutet på lång respektive kort deltid. Standardfel inom parantes. Byter nuvarande status hos 0,287*** (0,006) 0,119*** (0,009) av annan känd eller okänd 0,450*** (0,010) 0,285*** (0,012) Notera: Jämförelsekategorin vad gäller utfall är att kvarstå hos Arbetsförmedlingen. Jämförelsegruppen är helt arbetslösa med ersättning som inte har tagit ut deltidsersättning. En individ kan förekomma . *** Signifikant på 1 procentsnivån. För individer som arbetar längre deltider innebär reformen en signifikant ökad övergång till arbete. Resultatet visar att sannolikheten för övergång till det som definierats som arbete är 1,33 gånger jämfört med övriga arbetslösa. När det gäller personer med korta deltider är denna effekt att oddset ökat med 1,13, det vill säga en lägre effekt jämfört med deltidsarbetslösa som arbetar långa deltider. I tabell 7, nedan, redovisas resultaten av skattningar inom gruppen deltidsarbetslösa. Här jämförs de som arbetar kort deltid (1–2,) med de som arbetar lång deltid (2,5– dagar ). Resultaten visar att deltidsarbetslösa med långa deltider har en högre sannolikhet att lämna deltidsarbetslöshet för arbete men även av annan känd eller okänd orsak. De med korta deltider blir i större utsträckning kvar hos Arbetsförmedlingen. Resultatet stöds även av de intervjuer som gjorts med handläggare på De uppger att deltidsarbetslösa med korta deltider fortsätter att vara inskrivna även efter det att de har utförsäkrats. Enligt handläggarna fortsätter ofta de som inte lämnar Arbetsförmedlingen att arbeta deltid kompletterat med försörjningsstöd eller så övergår de till att vara helt arbetslösa. För dessa har reformen haft en begränsad effekt i termer av arbete men en stor negativ effekt på deras möjlighet till försörjning. Vidare menar arbetsförmedlare att överutnyttjanden sannolikt är mindre bland dem som arbetar korta deltider. Tabell 7 Resultat multinomial regressionsanalys, oddskvoter för de deltidsarbetslösa med lång deltid att lämna inskrivning hos Arbetsförmedlingen jämfört med de deltidsarbetslösa med kort deltid. Standardfel inom parantes. Byter nuvarande status hos ekoefficient = odds kvot 0,147*** (0,010) annan känd eller okänd orsak 0,149*** (0,015) Notera: Jämförelsekategorin vad gäller utfall är att kvarstå hos Arbetsförmedlingen. Jämförelsegruppen är deltidsarbetslösa med ersättning som arbetar kort deltid. *** Signifikant på 1-procentsnivån Ekvationer som estimeras i den multinomiala regressionen är: Yi = ai + ß1 Treatment + ß2 Treatmentgroupi + ß3 Treatment x Treatmentgroup + ßX +ɛi Där Y är de tre olika utfallen kvar hos Arbetsförmedlingen, lämnat för sysselsättning, lämnar av känd eller okändorsak. Treatmentgroup är en indikatorvariabel som antar värdet ett för deltidsarbetslösa med ersättning samt värdet noll för övriga arbetslösa med ersättning. Treatment är en indikatorvariabel som antar värdet ett för efter reformen och noll annars. och probitregressionen är: Yi= ai + ß1 Treatment + ß2 Treatmentgroupi + ß3 Treatment x Treatmentgroup + ßX + µr + ɛi Det är samma specifikation som i den multinomiala regressionen men med tillägget av en variabel som fångar den regionala variationen. Vi har även estimerat löneekvationer59 för gruppen helt arbetslösa med ersättning och deltidsarbetslösa med ersättning. Tanken med den senare är att undersöka hur inkomsterna60 har påverkats av förändringen i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa. medfört att en relativt stor del av de tidigare deltidsarbetslösa har övergått till heltidssysselsättning borde detta i sin tur ge en effekt på förvärvsinkomsterna, det vill säga, de borde rimligtvis öka efter förändringen. Resultaten i tabell 8 nedan ger dock inget något stöd för att inkomsterna hos de deltidsarbetslösa skulle ha stigit till följd av reformen vilket kan tyda på att vi i viss mån överskattar effekten i analyserna ovan. Resultaten uppvisar däremot en liten 59Se exempelvis Mincer, (1974). 60Förvärvsinkomster samt arbetslöshetsersättning . EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA negativ effekt av reformen på inkomster. Det faktum att vi med säkerhet inte kan avgöra om individen har avaktualiserats på grund av heltidssysselsättning eller deltidssysselsättning kan vara en viktig orsak till att vi inte kan observera några effekter på inkomsterna. Tabell 8 Resultat löneekvationer. Effekt av reformen på lön. Standardfel inom parentes. –0,01*** (0,001) *** Signifikant på 1 procentsnivån. Den löneekvation som estimeras är: InWi = ai + ß1 Treatment + ß2 Treatmentgroupi + ß3 Treatment x Treatmentgroupi + ßX + ɛi Löneekvationen är i stort sett samma som i den multinomiala regressionen men med den skillnaden att här är utfallet den logaritmerade summan av förvärvsinkomsten och a-kassa. X är en vektor av individkaraktäristika såsom ålder, ålder kvadrerat, kön, utländskbakgrund, utbildningsnivå, om det finns småbarn i hushållet. Förvärvsarbetande som inte är arbetssökande i jämförelse med deltidsanställda I denna del av analysen studeras sannolikheten för att en deltidsarbetslös efter reformen ska hamna i heltidsarbetslöshet. Detta görs för deltidsarbetslösa inom yrkesområdena vård samt hotell och restaurang. Vi jämför här med förvärvsarbetande som inte är arbetssökande inom samma yrkesområden. Om reformen inte har några effekter på övergång till heltidsarbetslöshet så borde situationen före och efter reformen vara lika för de båda grupperna. Då jämförelsegruppen är både större och förmodad skild från gruppen av deltidsarbetslösa – till exempel så är andelen kvinnor högre bland deltidsarbetslösa – är det motiverat att genomföra en matchning före de statistiska analyserna.61 Från jämförelsegruppen av förvärvsarbetande som inte är arbetssökande väljs individer som är lika i ålder, har samma kön, utbildning, kommer från samma län och har lika många småbarn, och slutligen om personen har utländsk bakgrund. Även här används en så kallad differences- in-differences metod.62 Eftersom utfallet är arbetslös eller inte arbetslös så 61Vi har använt en exakt matchningsmetod som innebär att vi söker tvillingar med en i förhand bestämd precision. För samtliga matchningsvariabler utom ålder, där vi klassindelat , kräver vi exakt likhet. (se Blackwell etal., 2009). 62I regressionerna används samplingsvikter. har en så kallad probitmodell använts.63 Modellen estimerar marginaleffekten på sannolikheten att en individ hamnar i heltidsarbetslöshet. Resultatet från skattningarna redovisas i tabell 9. Tabell 9 Sannolikheten att hamna i öppen arbetslöshet. Förvärvsarbetande som inte är arbetssökande i jämförelse med deltidsarbetslösa. Standardfel inom parantes. 0,038*** (0,002) *** Signifikant på 1 procentsnivån. Resultatet visar att efter reformen ökar sannolikheten för deltidsarbetslösa att övergå till heltidsarbetslöshet jämfört med förvärvsarbetande som inte är arbetssökande. Resultaten i tabell 9 visar en marginaleffekt på 0,038. Denna ska tolkas som att effekten av reformen inneburit att sannolikheten att en deltidsarbetslös ska gå till heltidsarbetslöshet har ökat jämfört med jämförelsegruppen. En trolig tolkning är att vissa av de deltidsarbetslösa helt enkelt väljer att avsluta sin deltidsanställning efter reformen för att istället bli helt arbetslösa, vilket tillåter en ersättningsperiod på 300 Att detta även var fallet före reformen förefaller sannolikt, men resultaten tyder på att det blivit än vanligare efter reformen. Eftersom övergång till heltidsarbetslöshet är ett sätt att skaffa sig fler dagar med arbetslöshetsersättning. 3.4Känslighetsanalys och ytterligare analyser har även gjort viss känslighetsanalys där alternativa definitioner av deltidsarbetslösa har använts utan att resultaten i huvudsak förändras. Vidare har även analyser gjorts där vi inkluderat gruppspecifika effekter för att ta hänsyn till divergerande trender för de olika jämförelsegrupperna utan att det i huvudsak påverkar slutsatserna för granskningen. Vi har även gjort överlevnadsanalyser64 där tiden till att den arbetslöse lämnar Arbetsförmedlingen estimeras. Utfallen är samma som i den första analysen, det vill säga, lämnat för arbete eller annan känd eller okänd orsak. Resultaten från dessa stämmer väl överens med resultaten som redovisas i tabell 5, det vill säga att deltidsarbetslösa i större utsträckning övergår till sysselsättning än övriga arbetslösa men även att deltidsarbetslösa i större utsträckning lämnar av annan känd eller okänd orsak.65 66 63Se exempelvis Maddala (1983). 64Se Cox (1972). 65Resultaten redovisas i bilaga, tabell 4 A . 66För fullständig redovisning av koefficientestimat av tabeller 5, 7, 8 och 9 se bilaga. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Register- och dataanalyserna visar att reformen, delvis, har infriat målsättningarna med reformen. Jämfört med situationen innan reformen har individer som varit deltidsarbetslösa numera en större sannolikhet att bli avaktualiserade hos Arbetsförmedlingen jämfört med övriga arbetslösa. Det finns dock en viss risk för att sysselsättningseffekten överskattas, då vi inte med säkerhet kan uttala oss om att alla som avaktualiseras hos Arbetsförmedlingen, med orsakskodningen tillsvidare anställning och åter till samma arbetsgivare faktiskt arbetar heltid. Dessutom lämnar fler deltidsarbetslösa Arbetsförmedlingen av annan känd eller okänd orsak, efter reformen. Bland dem som lämnar av okänd orsak, men även bland dem som lämnar Arbetsförmedlingen och fortsätter hos samma arbetsgivare, fanns det troligtvis ett visst överutnyttjade av arbetslöshetsförsäkringen. visar resultaten att även utflödet till arbetslöshet har ökat, jämfört med den förvärvsarbetande befolkningen. Det talar emot den tänkta effekten som fanns vad gäller ökad övergång till heltidssysselsättning. Sammantaget är det därför svårt att säga något om nettoeffekten av reformen. Fler deltidsarbetslösa lämnar för arbete som fler övergår till arbetslöshet. Då resultaten från löneekvationerna inte visar några signifikanta löneökningar bland deltidsarbetslösa efter deltidsförändringen indikerar detta att effekterna på så sätt tar ut varandra. Reformen har haft olika effekt beroende på om den arbetssökande arbetar kort eller lång deltid. Analysen visar att de som arbetar korta deltider tenderar att i lägre utsträckning lämna Arbetsförmedlingen än de som arbetar lång deltid, oavsett om det är till arbete eller av annan känd eller okänd orsak. Detta resultat stöds även av de intervjuer som gjorts med handläggare: de uppger att de med korta deltider fortsätter att vara inskrivna även efter det att de har utförsäkrats. Detta följer av det krav som finns i samband med övergång till försörjningsstöd. För dessa har reformen haft en begränsad effekt i termer av arbete men en stor effekt på möjligheten till försörjning. Vidare menar arbetsförmedlare att överutnyttjanden sannolikt är mindre bland dem som arbetar korta deltider. 4 Regeringens styrning och uppföljning Detta kapitel redogör för regeringens styrning av Arbetsförmedlingens uppdrag gällande deltidsarbetslösa samt vilken uppföljning som genomförts av förändringen 2008 i arbetslöshetsförsäkringen för dessa arbetssökande. 4.1Styrningen av Arbetsförmedlingens insatser för deltidsarbetslösa hade Arbetsförmedlingen i uppdrag från regeringen att specifikt arbeta med gruppen deltidsarbetslösa. Det fanns exempelvis ett myndighetsövergripande projekt som drevs för att minska deltidsarbetslösheten och som benämndes HelaProjektet där Arbetsförmedlingen (dåvarande AMS) var en av fem myndigheter som ingick i projektet.67 Arbetsförmedlingens uppdrag att arbeta med insatser för deltidsarbetslösa togs bort i regleringsbrevet . Myndigheten har därefter haft ett generellt uppdrag gällande samtliga arbetssökande, vilket även omfattar hade Arbetsförmedlingen ett uppdrag att göra månadsfördelad bedömning av utvecklingen av antalet inskrivna arbetssökande i sökandekategori 21 (deltidsarbetslösa) och sökandekategori 22 (timanställda). Detta uppdrag togs bort . Vid en intervju vid framfördes att uppdraget lämnades till Arbetsförmedlingen eftersom regeringen ansåg att det fanns behov av att kunna följa gruppen särskilt och för att de inte fanns någon annan tillförlitlig statistik som möjliggjorde sådan uppföljning. finns tillgång till annan tillförlitlig statistik hos IAF och i som möjliggör uppföljning avseende denna grupp. Det har därför inte funnits behov av att lämna uppdraget i regleringsbrevet till myndigheten . I intervjuer under granskningen har representanter för Arbetsförmedlingen centralt framfört att myndigheten, successivt efter 2006, har fått minskade möjligheter till insatser för de deltidsarbetslösa. Det beror på att Arbetsförmedlingens uppdrag och insatser allt mer kommit att riktas till arbetssökande som riskerar långtidsarbetslöshet och att deltidsarbetslösa oftast inte bedöms ingå bland dessa sökande. De intervjuade framförde även att 67Övriga myndigheter var , , Rådet för Europeiska socialfonden och JämO. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Arbetsförmedlingen inte har något specifikt uppdrag att verka för en jämställd arbetsmarknad. Detta kan också ha bidragit till att myndigheten inte längre genomför riktade insatser för deltidsarbetslösa, då kvinnor är överrepresenterade bland deltidsarbetslösa. Före den aktuella reformen genomförde Arbetsförmedlingen olika riktade insatser för deltidsarbetslösa som syftade till att öka antal heltider, exempelvis genom HelaProjektet och Arena-modellen.68 De insatser som myndigheten gör för deltidsarbetslösa är motsvarande som för övriga arbetslösa. Det innebär ofta coachning och att vara bollplanksstöd i sökprocessen, samt matchning mot lämpliga lediga arbeten. De intervjuade bedömde vidare att deltidsreformen främst har fått konsekvenser för den enskilda, i form av minskade deltidsdagar, medan få incitament riktades till arbetsgivarna i syfte att öka antalet heltidstjänster. Stödet till arbetsgivarna i form av nystartsjobb, som infördes tillfälligt , bedömdes exempelvis ha fått liten effekt. Vid intervjuer på två lokala arbetsförmedlingskontor framfördes likartade synpunkter samt att det exempelvis finns behov av insatser för vissa grupper av deltidsarbetslösa.69 Här nämndes särskilt individer med korta deltider vilka dessutom relativt ofta bedömdes övergå till heltidsarbetslöshet. Som exempel på effektiva insatser för dessa arbetssökande nämndes språkkurser för kvinnor med utländsk bakgrund som arbetar deltid inom sjukvården. Samtliga fyra intervjuade företrädare centralt för arbetsgivare respektive fackföreningar bedömer Arbetsförmedlingens insatser för deltidsarbetslösa som bristfälliga, bland annat eftersom de ges i liten omfattning till dessa arbetssökande. 4.2Regeringens uppföljning av deltidsförändringen Efter att arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa förändrades så har regeringen inte genomfört några utvärderingar av Utvecklingen följs i samband med de prognoser som görs vid inför det årliga budgetarbetet. gjorde en begränsad uppföljning 2011 (se vidare nedan). IAF fick i regleringsbrevet för ett uppdrag att redovisa hur arbetslöshetsersättningen till deltidsarbetslösa har utvecklats efter den reform som genomfördes . Denna uppföljning avsåg främst reformen En arbetslöshetsförsäkring för arbete men även förändringen av arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa som gjordes 2008. 68För närmare beskrivning av Arena-modellen se (2006),Slutredovisning av HelaProjektet. 69AF och AF . för uppföljningen var dock för tidig för att kunna uttala sig om några bestående effekter, vilket även IAF framförde i sin redovisning. Inte heller IFAU har getts några uppdrag eller genomfört några utvärderingar av förändringen av ersättningen till deltidsarbetslösa. Vid intervjuerna med tjänstemän på arbetsmarknads- och finansdepartementen har bland annat framförts att inga egentliga utvärderingar genomförts av deltidsreformens effekter. gjorde dock 2011 en uppföljning av reformen som resulterande i att dess påverkan på arbetslösheten och sysselsättningen bedömdes som begränsad. Ingen ekonomisk uppföljning genomfördes dock i samband med detta.70 har emellertid, mot bakgrund av ett tillkännagivande från , erhållit ett tilläggsuppdrag från regeringen gällande arbetslöshetsersättning under tid med deltidsarbete. Kommittén ska bland annat analysera hur nuvarande begränsningsregel påverkar arbetslöshetsperiodens längd och chansen till heltidsarbete för kvinnor och män som är deltidsarbetslösa. beräknas klar i januari 2015.71 72 De beräkningar som gjordes inför reformen av utgiftsminskningarna och sysselsättningseffekterna bedömdes som osäkra, enligt de intervjuade vid . För att uppskatta besparingen har via data inhämtad från IAF beräknat de ekonomiska utgiftsminskningar som uppnåtts i arbetslöshetsförsäkringen genom reformen. IAF visar på att besparingen uppgår till för perioden –2010.73 Detta kan jämföras med regeringens motsvarande beräkning i budgetpropositionen där denna utgiftsminskning angavs till , det vill säga en negativ avvikelse om . 70Ekonomiska avdelningen 2011:1 Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas. 71Riksdagen tillkännagivande rskr.2010/11:279. 72Tilläggsdirektiv till Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet Dir 2012:90. 73Jämförelse har skett med utbetald deltidsersättning för . Detta för att så lång som möjligt beakta de reformer som infördes i samband med prop. 2006/07:15, som påverkar volymen på deltidsersättningen. Jämförelsen har inte beaktat konjunkturförändringar utan avser faktiska belopp och hänsyn har heller inte tagits till deltidsarbetslösa som övergått till heltidsarbetslöshet. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Regeringen har genomfört en förändrad styrning och prioritering av Arbetsförmedlingens resurser för deltidsarbetslösa. Exempelvis har det inneburit att deltidsarbetslösa inte längre utgör en specifik målgrupp och att få insatser ges till dessa arbetssökande, bland annat eftersom de ofta inte bedöms riskera långtidsarbetslöshet. Vid intervjuer med företrädare för Arbetsförmedlingen centralt framfördes att orsaken till detta även kan vara att myndigheten inte längre har något uppdrag att verka för en jämställd arbetsmarknad. Vid intervjuer lokalt med arbetsförmedlare framhölls att det skulle vara effektivt om myndigheten hade möjlighet att genomföra exempelvis utbildningsinsatser för deltidsarbetslösa med korta deltider. Detta stödjs även av utvärderingen av HelaProjektet. Reformen har inte utvärderats. tillkännagivande resulterade dock i att regeringen gav ett tilläggsdirektiv innebärande att en översyn ska göras av reformen. Denna utredning beräknas klar det vill säga ungefär efter reformens införande. Vid beräkning av ersättning till deltidsarbetslösa kan konstateras att en relativt stor utgiftsminskning om har uppnåtts. Detta innebär dock en negativ avvikelse om för perioden –2010 jämfört med de angivna utgiftsminskningarna i arbetslöshetsförsäkringen som angavs i budget Underlagen för dessa budgetberäkningar var, enligt intervjuer vid Arbetsmarknads- och , osäkra och denna relativt stora avvikelse har inte återrapporterats till . 5 Slutsatser och rekommendationer förändrades villkoren i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa74. Förändringen innebar att en deltidsarbetslös numera endast kan erhålla ersättning för en del av till dess att antalet uttagna dagar uppgår till 75. var motsvarande antal dagar 300. Ett syfte med de förändrade reglerna var att regeringen ville öka incitamenten för deltidsarbetslösa att gå över till heltidssysselsättning. Förändringen var även menad att öka incitamenten för arbetsgivarna att erbjuda heltidsarbete i större utsträckning till deltidsanställda. Förändringen beräknades därutöver minska möjligheten till överutnyttjande av arbetslöshetsförsäkringen, samt medföra en minskning av utgifterna i denna om för perioden –2010. har granskat om intentionerna med förändringarna av villkoren för deltidsarbetslösa har infriats. Det vill säga om reformen har lett till en ökad övergång till heltidssysselsättning bland de deltidsarbetslösa och om de förväntade utgiftsminskningarna har uppnåtts. har även granskat regeringens styrning och uppföljning av reformen. revisionsfrågorna har dokumentstudier, intervjuer och omfattande analyser av registerdata genomförts. granskning visar att intentionerna med förändringen av villkoren i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa till viss del har infriats, men att det finns utrymme för förbättringar. Övergång till heltid har ökat bland deltidsarbetslösa och reformen har medfört utgiftsminskningar. visar granskningen att även övergången till heltidsarbetslöshet har ökat bland deltidsarbetslösa samt att den beräknade utgiftsminskningen endast delvis har realiserats. menar därför att det finns utrymme för förbättringar. 74 Förändringen påverkar även timanställda EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Deltidsarbetslösa lämnar Arbetsförmedlingen för heltidsarbete, fortsatt deltidsarbete och arbetslöshet De kvantitativa analyserna visar att en ökning i övergång till heltidsarbete har skett bland de deltidsarbetslösa. har sannolikheten att övergå till heltidsarbetslöshet ökat för denna grupp. Deltidsarbetslösa lämnar dessutom Arbetsförmedlingen av både annan känd och okänd orsak i större utsträckning . Detta, tillsammans med att vi inte observerar någon inkomstutveckling för gruppen som helhet, ger sammantaget inget stöd för någon positiv nettoeffekt på sysselsättningen. Deltidsarbetslösa med korta deltider påverkas negativt