rir · H2B55 · 2014-03-25 00:00:00 — I termer av utbetalningar var det av de totala arbetslöshetsersättningarna som gick till deltidsarbetslösa. I figur 1 nedan beskrivs hur deltidssysselsättning, arbetslöshet och deltidsarbetslöshet har utvecklats . Perioden omfattar den finanskris som präglat konjunkturen . Figuren visar att även då arbetslösheten har påverkats av finanskrisen så är deltidsarbetslösheten mer eller mindre oförändrad . Figur 1 Utvecklingen av deltidsarbetande, arbetslösa totalt och deltidsarbetslösa, 2005–2013 Deltidssysselsatta, arbetslösa totalt och arbetssökande deltidsarbetslösa, 1000-tal, 20–64 år Notera: Bland deltidssysselsatta ingår både de individer som frivilligt vill arbeta deltid och de som ofrivilligt arbetar deltid, deltidsarbetslösa. Arbetsökande deltidsarbetslösa är individer som aktivt har sökt arbete . Det ska i sammanhanget också nämnas att enligt Arbetsförmedlingen var det cirka 78 000 personer i arbetskraften som var deltidsarbetslösa 2012.33 Detta motsvarar av det totala antalet inskrivna vid Arbetsförmedlingen.34 Arbetsförmedlingens uppgifter och de som redovisas i AKU35 skiljer sig alltså åt, vilket också visar problematiken med att definiera och mäta deltidsarbetslöshet. 32Definition : Personer som tillhör gruppen undersysselsatta som arbetar deltid och som dessutom aktivt har sökt arbete . 33Här ingår även timanställda. 34Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport . EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Den huvudsakliga frågan som forskningen om deltidsarbetande har försökt besvara är om deltidsarbete är bra eller dåligt. Ska det uppmuntras eller i möjligaste mån undvikas? Är deltidsarbete är en språngbräda (stepping- stone) till heltidssysselsättning eller är deltidsanställningar snarare är en återvändsgränd (dead-end)? Resultaten visar att personer med ingen eller begränsad arbetslivserfarenhet får arbetserfarenhet, vilket gör dessa personer mer attraktiva eller åtminstone oftast inte mindre attraktiva på den öppna arbetsmarknaden.36 En studie från studerar unga långtidsarbetslösa kvinnor. Den visar att ett deltidsarbete har en positiv effekt i arbetslöshet. Övergång till ett subventionerat deltidsarbete från heltidsarbetslöshet minskade den kvarvarande arbetslöshetstiden för dem som därefter erhöll heltidsarbete.37 finns det argument som talar emot deltidsarbete som en väg till heltidssysselsättning. Ett sådant argument är att deltidsarbete kan signalera att personen har otillräckligt kompetens och därmed kan förväntas ha en lägre produktivitet. Detta reducerar chanserna för deltidsarbetslösa att få en heltidsanställning. En annan effekt som uppmärksammats är att deltidsanställda inte får samma mängd arbetsträning, vilket resulterar i ett lägre långsiktigt humankapitalvärde jämfört med heltidsanställda.38 I en studie visas att personer som går från heltidsarbetslöshet till deltidsarbete hade en lägre sannolikhet att erhålla ett heltidsarbete jämfört med personer som inte tog vägen via deltidsarbete.39 En svensk studie studerar utflödet från deltidsarbetslöshet i . Utfallsvariablerna i denna analys utgörs av orsaker till att en person avförs från Arbetsförmedlingens register som arbetssökande, så kallade avaktualiseringsorsaker. Studien fokuserar i huvudsak på övergången från deltidsarbetslöshet till heltidsanställning respektive heltidsarbetslöshet. I studien konstateras att personer som från början hade anställningsavtal som omfattade få timmar samt kvinnor och personer med arbetsrelaterade hinder har svårare att gå ifrån deltidsarbetslöshet till heltidsarbete än övriga deltidsarbetare. Vad gäller övergången till heltidsarbetslöshet visar resultaten att personer som erhålligt svenskt uppehållstillstånd har en högre sannolikhet för att bli heltidsarbetslösa jämfört med övriga deltidsarbetslösa. Detta gäller även personer med arbetsrelaterade hinder.40 36Raelin (1983) och Farber (1999). 37Cockx et al. (2013). 38Se exempelvis (1992). 39Tam (1997). 40Månsson och (2011). Det finns en risk för överutnyttjande av försäkringen. Det har framförts i två intervjuer av arbetsgivareföreträdare i granskningen, men även i de tidigare utredningarna av arbetslöshetsersättningens konstruktion för deltidsarbetslösa. Med överutnyttjande avses exempelvis att den deltidsarbetande registrerar sig som arbetssökande och får ersättning, trots att personen inte är villig att ta ett heltidsarbete. Utgångspunkten för dessa argument är att en generös försäkring kan påverka incitamenten negativt och fördröja övergång till heltidssysselsättning. Om det finns möjligheter att erhålla ersättning kan det leda till att såväl arbetsgivare som arbetstagare överutnyttjar arbetslöshetsförsäkringen. Men det kan även leda till en inlåsning i deltidsarbete.41 Det finns ett antal empiriska studier som fokuserar på ersättningsnivåernas betydelse för en övergång från deltidsarbete till heltidsarbete. I en amerikansk studie studeras olika typer av övergångar från deltidsarbetslöshet i . Det amerikanska ersättningssystemet bygger på att det finns ett tröskelvärde för ersättning. Om inkomsten överstiger detta tröskelvärde sänks försäkringsersättningen med motsvarande belopp. I och med att detta tröskelvärde varierar både och mellan delstater skapas möjligheter att undersöka hur skillnader i tröskelvärde påverkar dels arbetslöshetstid, dels sannolikheten för övergång till arbete. Studien finner att en ökning i tröskelvärdet har en signifikant negativ påverkan på sannolikheten att deltidsarbetslösa ska övergå till heltidsarbete, även om effekten är mycket liten. En 50-procentig ökning av tröskelvärdet innebär en ökad sannolikhet att stanna kvar i deltidssysselsättning.42 En svensk studie visade att möjligheten till arbetslöshetsersättning har en statistiskt signifikant negativ påverkan på att lämna Arbetsförmedlingen över huvudtaget. Det vill säga, att deltidsersättning skapar någon form av inlåsningseffekt.43 41Se exempelvis Moffitt (1985); (1990); Stratton, (1996); Krueger och , (2002); , (2007). 42McCall (1996). 43Månsson och (2011). EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Det finns dock forskning som pekar på det motsatta. En studie undersöker övergångar från deltidsarbetslöshet till heltidsarbete i . Resultaten från denna studie ger en splittrad bild. Å ena sidan konstaterar forskarna att ersättning i samband med deltidsarbetslöshet i genomsnitt ökar arbetslöshetstiden för gifta kvinnor, tjänstemän och personer i Å andra sidan har deltidsarbete en positiv effekt, det vill säga leder till minskad arbetslöshetstid, för invandrare från det som författarna benämner icke västländer samt för yngre personer.44 De divergerande resultaten speglar troligtvis det att individer arbetar deltid av olika orsaker. En annan studie undersöker effekterna av ersättningar på den finska arbetsmarknaden. Studien inkluderar både personer som får temporärt heltidsarbete med subvention och personer som får ersättning i samband med deltidsarbetslöshet. För personer som får deltidsersättning skiljer sig resultaten åt mellan män och kvinnor. För män finns inga kortsiktiga effekter men svaga bevis på positiva effekter, det vill säga minskade arbetslöshetstider, på lång sikt. För kvinnorna finns kortsiktiga effekter, men resultaten tyder även på att för kvinnor som inte lämnar deltidsarbetslösheten relativt snabbt riskerar deltidsarbetslösheten att permanentas, så kallad dead-end-effekt eller inlåsning.45 Sammantaget ger forskningen en splittrad bild. För vissa grupper kan deltidsarbete vara en väg in till ett heltidsarbete. För andra individer kan deltidsarbete vara ett hinder för att få ett heltidsarbete. Vidare visar forskningen att ersättningsnivåerna och längden på ersättningsperioden har en betydelse för om en individ ska kunna få ett heltidsarbete. Generellt leder höga ersättningar och som deltidsarbetslös till ökade risker för inlåsning och permanentning i deltidsanställning. Å andra sidan kan det teoretiskt finnas en optimal längd på ersättningsperioden som bör vara så pass lång att deltidsarbete ger den arbetslivserfarenhet som är nödvändig för att kunna övergå till ett heltidsarbete. 44Kyyrä, Parrotta och Rosholm (2009). 45Kyyrä (2010). Detta kapitel redogör för de register- och dataanalyser som genomfört avseende sysselsättningseffekter efter de förändrade reglerna i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa. Att utvärdera effekterna av de förändrade förutsättningarna för de deltidsarbetslösa är inte oproblematiskt eftersom reformen infördes för samtliga deltidsarbetslösa . Det finns därför inte någon naturlig jämförelsegrupp för de individer som varit föremål för reformen. Eftersom deltidsarbetslösa i någon mån befinner sig mitt emellan heltidsarbete och heltidsarbetslöshet har jämförelsegrupper från både arbetslösa och förvärvsarbetande använts. Vidare spelar troligen ett antal andra reformer in, liksom en kraftig konjunkturnedgång som rådde . Detta påverkade den generella nivån på arbetslösheten och sysselsättningen samt arbetslöshetsförsäkringen. Även detta försvårar identifieringen och beräkningen av effekter av deltidsbegränsningen. För att så långt som möjligt ta hänsyn till övriga effekter använder vi en så kallad differences-in-differences- ansats (se faktaruta nedan) där vi jämför förändringen i övergång till arbete för deltidsarbetslösa med helt arbetslösa. Detta låter sig göras eftersom deltidsreformen endast påverkat de förra. Något förenklat undersöker vi om övergången till sysselsättning har ökat för deltidsarbetslösa efter reformen. Om övergången har ökat som reformen inte har haft någon effekt för övriga arbetslösa drar vi slutsatsen att reformen därmed har haft en positiv effekt för deltidsarbetslösa. Detta under antagandet att de båda gruppernas utveckling skulle ha haft samma utveckling om reformen inte hade genomförts, exempelvis att konjunkturen hade påverkat de båda grupperna på samma sätt. Bortsett från de övriga reformerna i arbetslöshetsförsäkringen (se ovan) som införts innebär deltidsreformen, som trädde i kraft , att den deltidsarbetslösa endast kan få ersättning jämsides med deltidsarbete under högst . EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA De registerdata som används i granskningen har inhämtats från Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och Statistiska central byrån (SCB). Grundurvalet utgörs av arbetslösa med ersättning hos Arbetsförmedlingen mellan 2004–2011, där de deltidsarbetslösa utgör en delmängd. Tidsperioden har valts så att jämförelser ska kunna ske med situationen före förändringen. Anledningen till att är beror på att det endast fanns inkomstinformation fram vid tillfället för granskningen. För att identifiera deltidsarbetslösa används IAF:s data över arbetssökande med ersättning. Skälet till att använda IAF:s register snarare än Arbetsförmedlingens uppgifter om deltidsarbetslösa är att gjort bedömningen att den klassificering som används vid Arbetsförmedlingen är osäker för identifiering av deltidsarbetslösa. Exempelvis återfinns där deltidsarbetande inom jobb- och utvecklingsgarantin, vilket gör att de inte klassificeras som deltidsarbetslösa. I IAF:s register finns uppgifter om antalet uttagna deltidsdagar . Arbetssökande kategoriseras i analysen som deltidsarbetslösa om de har erhållit deltidsersättning minst . Därefter kategoriseras de deltidsarbetslösa i grupperna kort respektive lång deltid, baserat på hur många dagar de arbetar deltid per vecka.46 Information om arbetslöshetstider och orsakerna till att individen är inskriven vid Arbetsförmedlingen (så kallade avaktualiseringsorsaker) är hämtade från Arbetsförmedlingens databas . Här finns även viss individkaraktäristika.47 Information om individernas kön, utbildningsnivå och ursprungsland har hämtats från SCBs LISA-databas. I finns även information om individernas inkomster. I de flesta utvärderingar av svensk arbetsmarknadspolitik används Arbetsförmedlingens avaktualiseringsorsaker för att definiera vad som kan benämnas som ett önskvärt utfall, det vill säga övergång till sysselsättning. Det har dock visat sig att den information som finns i detta register är långt ifrån entydig för gruppen deltidsarbetslösa. Oavsett om de inskrivna arbetssökande lämnar Arbetsförmedlingen för en deltids- eller heltidsanställning hos den tidigare arbetsgivaren får de samma avaktualiseringsorsak (AVORS 3). Samma problem gäller även för avaktualiseringsorsaken tillsvidareanställning (AVORS1). Om en inskriven arbetssökande får en ny deltidsanställning hos 46De deltidsarbetslösa är grupperade i två grupper, de som arbetar 1–2,eller 2,5–4,, det vill säga kort respektive lång deltid. 47Här finns uppgifter om arbetshandikapp samt detaljerad information om ursprungsland. en annan arbetsgivare kommer denna person få avaktualiseringsorsak 1, tillsvidareanställning. Detta oavsett om anställningen är på hel- eller deltid. Det finns därför ingen entydig information om huruvida en individ går till hel- eller deltidssysselsättning. För att så långt som möjligt försöka särskilja dem som lämnar för en heltid från dem som lämnar för en fortsatt deltid har använt Arbetsförmedlingens uppgifter och kombinerat dessa med inkomstuppgifter. Det innebär att om en person blivit avaktualiserad från Arbetsförmedlingen, men inte uppvisar någon inkomstökning, har denna individ klassats som fortsatt deltidsarbetande i vår undersökning. Ytterligare en osäkerhet i data är individer som lämnar Arbetsförmedlingen av okänd orsak. Bland dessa kan det finnas arbetssökande som har fått arbete eller utbildning. kunnat identifieras via inkomstuppgifterna och därefter har klassificering gjorts. Vi jämför förändringen i övergång till arbete för deltidsarbetslösa med helt arbetslösa. Detta låter sig göras eftersom deltidsreformen endast påverkat de förra. Vi gör även motsvarande jämförelser i övergång till heltidsarbetslöshet för heltidssysselsatta och deltidsarbetslösa inom yrkesområdena vård samt hotell och restaurang där deltidsarbetslöshet är relativt vanligt förekommande. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Difference in difference (DiD) är en traditionell design för att studera effekter. Metoden kan schematiskt illustreras genom följande tabell: Tabell 1 Jämförelsealternativ och mellan grupper Utgångspunkten för modellen är att det finns två grupper, i detta fall, deltidsarbetslösa och en kontrollgrupp (ej deltidsarbetslösa). För att mäta effekter måste hänsyn tas till att det både kan finnas skillnader och mellan grupper. Om bara en jämförelse hade gjorts för de deltidsarbetslösa avseende före och efter förändringen i regelverket hade övrig utveckling i samhället, exempelvis konjunktur, med säkerhet påverkat utfallet. Denna jämförelse betecknas A–B. Poängen med DiD är att samma jämförelse även kan göras för kontrollgruppen, vilken illustreras av C–D. Denna jämförelse lider av samma brist som den för deltidsarbetslösa, det vill säga att faktorer i det omgivande samhället påverkar resultaten. Genom att ta skillnaderna mellan de två framräknade differenserna jämförs förändringen för två grupper som har varit med om samma samhällsutveckling, men där den ena, i detta fall deltidsarbetslösa, dessutom varit med om en reformering av antalet ersättningsdagar. Skillnaden (A – B) – (C – D) ger därför en jämförelse där hänsyn tagits till andra faktorer som kan ha påverka. Exempelvis har båda grupperna varit utsatta för samma konjunktursvängningar. En svaghet som diskuterats med designen är att en grupp kan ha varit mer drabbad än den andra; analyserna ska därför tolkas under antagandet att övriga förändringar i samhället inte påverkat de deltidsarbetande respektive de kontrollgrupper som används (i detta fall helt arbetslösa respektive ej deltidsarbetslösa) på olika sätt. I analyserna där jämförelser görs mellan gruppen deltidsarbetslösa och gruppen helt arbetslösa används variationen mellan helt arbetslösa och deltidsarbetslösa för att identifiera sysselsättningseffekten. Här används tre möjliga utfall. Ett första utfall är att den arbetssökande lämnar Arbetsförmedlingen och att avaktualiseringskod samt inkomstuppgifter pekar på att den arbetssökande erhållit heltidssysselsättning.48 Ett andra utfall är att den arbetssökande lämnar av annan känd eller okänd orsak men där inkomstuppgifterna inte tyder på att den arbetslösa har gått över till heltidssysselsättning eller studier.49 En delmängd av dessa individer antas vara individer som helt enkelt inte längre önskar en utökad arbetstid. Det sista utfallet innebär att den arbetssökande kvarstår hos Arbetsförmedlingen. Eftersom analysen har tre olika utfall används en modell för flera val, en så 48Avaktualiseringsorsak 1,2,3 samt 4 i Arbetsförmedlingens statistik 49Exempel på annan känd orsak är att den arbetssökande är ute på en lång resa, önskar vara ledig, är långtidssjukskriven, uppbär föräldrapenning, har flyttat utomlands eller inte längre önskar vara anmäld på Arbetsförmedlingen. kallad multinomial50 valmodell. I analyserna där gruppen deltidsarbetslösa jämförs med en grupp av heltidssysselsatta utgörs utfallet endast av övergång till heltidsarbetslöshet. För dessa analyser används en så kallad probitmodell.51 Utöver de ovan nämnda metoderna skattas även löneekvationer för gruppen deltidsarbetslösa52. Där analyseras utvecklingen av inkomster53 för hela perioden för att se om inkomsterna förändras för gruppen deltidsarbetslösa. Syftet med dessa analyser är att undersöka om reformen medfört en ökad sysselsättningsgrad. Om sysselsättningsgraden har ökat så borde inkomsterna stiga för deltidsarbetslösa efter förändringen. I tabell 2 nedan redovisas beskrivande statistik för gruppen arbetslösa med ersättning, uppdelat på övriga arbetslösa och deltidsarbetslösa. Deltidsarbetslösa är grupperade efter hur många deltidsdagar de har tagit ut . Antalet deltidsdagar är definierade utifrån det vanligast förekommande54 antalet dagar för den arbetssökande. Den största skillnaden mellan grupperna kan relateras till könstillhörighet, där kvinnor är starkt överrepresenterade bland deltidsarbetslösa och särskilt bland dem som arbetar långa deltider. Vidare framgår att utbildningsnivån är något högre och att det finns fler småbarnsföräldrar55 bland deltidsarbetslösa i jämförelse med övriga arbetslösa. 50Se exempelvis Maddala (1983). 51Se exempelvis Maddala (1983). 52Vi har begränsat åldrarna till deltidsarbetslösa 16–. 53Inkomsterna utgörs av förvärvsinkomster samt a-kassa. 54Vi har även använt det genomsnittliga antalet dagar för individen för gruppering av deltidsarbetslösa. Resultaten är oberoende av vilken metod av gruppering av deltidsarbetslösa som används. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Tabell 2 Arbetssökande hos Arbetsförmedlingen med ersättning uppdelat på deltidsarbetslösa och övriga arbetslösa. Notera: Då data beskriver händelser kan en arbetssökande förekomma då denna kan röra sig mellan arbetslöshet och arbete . Tabell 3 beskriver övergången till sysselsättning samt de som lämnar av annan känd eller okänd orsak för grupperna deltidsarbetslösa respektive övriga arbetslösa före och efter reformen. I tabellen framgår att det sker en ökning i övergången till sysselsättning för gruppen som arbetar lång deltid medan övergången minskar för övriga grupper. Dock är minskningen störst för helt arbetslösa. Tabell 3 Övergång till sysselsättning respektive lämnat Arbetsförmedlingen av annan känd eller okänd orsak, före och efter reformen. Annan känd eller okänd orsak Annan känd eller okänd orsak Notera: Då data beskriver händelser kan en arbetssökande förekomma då denna kan röra sig mellan arbetslöshet och arbete . Analyserna av övergång till heltidsarbetslöshet görs för en delmängd av de deltidsarbetslösa. Urvalet är gjort så att det representerar yrkesområden där deltidsarbete är vanligt förekommande, såsom vård samt hotell och restaurang.56 Ett urval inom samma yrkesområden dras ur jämförelsegruppen av förvärvsarbetande som inte är arbetssökande. För att erhålla två grupper som är så lika varandra som möjligt har även en matchningsansats använts.57 Matchningsansatsen innebär att det för varje deltidsarbetslös identifieras en tvilling, bland den förvärvsarbetande befolkningen utifrån ett antal bakgrundsvariabler. I tabell 4 redovisas den deskriptiva statistiken för den konstruerade jämförelsegruppen respektive gruppen deltidsarbetslösa. Tabell 4 Deltidsarbetslösa med ersättning jämfört med förvärvsarbetande inom vård samt hotell- och restaurangområdet, matchat urval. Från tabellen ovan framgår att skillnaderna är betydligt mindre vad gäller andel kvinnor jämfört med det tidigare urvalet bland de arbetslösa. Detta beror främst på att urvalet har gjorts i de yrkesområden där deltidsarbete är vanligt förekommande och där kvinnor är överrepresenterade. 56Urvalet är ett 60-procentigturval bland ssyk96-koderna: 513, 522, 912 och 913. 57Matchning görs utifrån bakgrundsvariablerna ålder, kön, utbildning, utländskbakgrund och geografisk hemvist. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Nedan redovisas resultaten från de analyser av registerdata som gjorts under granskningen. Dels görs jämförelser mellan deltidsarbetslösa och helt arbetslösa, dels görs jämförelser mellan deltidsarbetslösa och förvärvsarbetande som inte är arbetssökande. Vid jämförelserna mellan deltidsarbetslösa och helt arbetslösa analyseras reformens effekter på övergång till sysselsättning, eller om de lämnar Arbetsförmedlingen av annan känd eller okänd orsak. Medan det är övergång till arbetslöshet som analyseras då jämförelser görs mellan deltidsarbetslösa och förvärvsarbetande. Övriga arbetslösa i jämförelse med deltidsarbetslösa. Den multinomiala modell som används rapporterar dels koefficienter dels oddskvoter. I tabell 5 är koefficienten för övergång till arbete positiv. Detta ska tolkas som att deltidsarbetslösa i större utsträckning tenderar att lämna Arbetsförmedlingen för sysselsättning jämfört med övriga arbetslösa. Detsamma gäller dem som lämnar arbetsförmedlingen för annan känd eller okänd orsak där deltidsarbetslösa lämnar Arbetsförmedlingen i större utsträckning än de övriga arbetslösa. Gruppen okänd orsak innehåller troligtvis även individer som fortsätter att arbeta deltid men då utan arbetslöshetsersättning. Tabell 5 Resultat multinomial regressionsanalys, log oddskvoter samt oddskvoter för deltidsarbetslösa att lämna Arbetsförmedlingen jämfört med helt arbetslösa. Standardfel inom parentes. Byter nuvarande status hos ekoefficient = odds kvot 0,246*** (0,005) annan känd eller okänd orsak 0,428*** (0,008) Notera: Jämförelsekategorin vad gäller utfall är att kvarstå hos Arbetsförmedlingen. Jämförelsegruppen är helt arbetslösa med ersättning som inte har tagit ut deltidsersättning. En individ kan förekomma . *** Signifikant på 1-procentsnivån. Resultatet visar (oddskvoten, se faktaruta nedan) att sannolikheten att övergå till arbete är nästan 1,3 gånger större för deltidsarbetslösa jämfört med övriga arbetslösa. Det är viktigt att notera att detta är en relativ effekt. Det vill säga effekten kan vara negativ för båda grupperna, men om utvecklingen är mindre negativ för deltidsarbetslösa renderar det en positiv effekt av reformen. För att belysa resultatet ytterligare har vi använt oss av de av modellen predikterade Även om effekten är positiv så innebär inte det att den är positiv i absoluta termer. Resultaten visar att sannolikheten att lämna för ett arbete ökar för deltidsarbetslösa medan motsvarande minskar för jämförelsegruppen övriga arbetslösa. Det ska dock framhållas i sammanhanget, vilket även indikeras i tabell 3, att de flesta inom båda grupperna kvarstår som arbetslösa. Den predikterade sannolikheten att kvarstå hos Arbetsförmedlingen för de deltidsarbetslösa minskar från innan reformen till efter. Motsvarande för övriga arbetslösa är innan och efter förändringen.