rfr · H10WRFR12 · 2014-03-21 00:00:00 — Deputy Director , Education and Skills, : Jag skulle använda mig av just den bilden och säga att det gäller att höja förväntningarna. Man kan åstadkomma väldigt mycket genom att ha höga förväntningar på varje enskild elev på ett mer genomgripande enhälligt sätt så att det inte ska vara kopplat till den sociala bakgrunden. Det är någonting som faktiskt på kort sikt skulle ha den största effekten. Man kan se hur det avspeglas också i studenternas svar. Studenterna och eleverna tror att de klarar sig bättre även om resultaten inte är särskilt bra. De tar inte till sig budskapet. De tar inte till sig sanningen om vad som är bra och vad som är deras styrkor och svagheter. Så det handlar om att vara lite strängare. Det gäller att ta itu med det som vi kallar för måsten. Det handlar om förmåga och kapacitet att leverera själva undervisningen. Det är själva grundtanken. Det som är intressant är att ha differentierade lärarkarriärer, att göra läraryrket mer prestigefullt och ge större möjligheter till val. Det finns inga snabba lösningar. Det här är någonting som man tittar på på lite . Det kostar mycket, men det är det som ändå leder till bästa resultat på . Om jag ska säga någonting är det att investera resurserna bättre där de kan göra störst skillnad, det vill säga att hitta ett sätt att skapa incitament till att dra de mest kvalificerade lärarna till problemområden. Det finns stora fördelar med det svenska skolsystemet och det finns utmärkta lärare, men de används inte där de skulle kunna åstadkomma någonting. Ordföranden: så mycket, ! Vi ska gå vidare i utfrågningen. Det ska bli intressant. Vi har bett att göra en analys av de svenska resultaten, och de har på rekordtid faktiskt lyckats leverera det. Vi är väldigt glada över att ha generaldirektören och undervisningsråd här. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN Generaldirektör , : Tack för en så här långt mycket intressant seminariedag! Jag ska först låta gå igenom de svenska PISA-resultaten ordentligt. Undervisningsråd , : En del har redan sagt om , men vi kan tillägga att genomförs . Första gången det genomfördes var det 2000. Då var läsförståelse huvudområde. Sedan var matematik huvudområde och så naturvetenskap. De här ämnena turas om att vara huvudområden i PISA-undersökningar. Problemlösning är också ett område som ingår i . Vi kommer inte att säga någonting om det , för de resultaten släpps inte förrän . Eleverna gör alltså ett kunskapsprov. De besvarar en enkät, och rektorerna besvarar också en enkät. I 2012 deltog i pappersprovet ungefär 4 700 elever från 209 skolor. Det var 2 500 svenska elever som gjorde ett digitalt prov i matematik och läsförståelse. Vi kommer inte att säga någonting om det , men det kan ni läsa om i rapporten. Det mäter är det livslånga lärandet, alltså kunskaper som anses vara viktiga för att fungera som en samhällsmedborgare i ett modernt samhälle. Det har gjorts vad vi kallar för valideringsstudier för att titta på huruvida de kunskaper som mäts i stämmer överens med kunskaperna som finns i svenska kursplaner. Forskarna har kunnat konstatera att den överensstämmelsen är god. Det vi ska tala om är resultatutvecklingen i i matematik, läsförståelse och naturvetenskap. Vi ska titta på läsförståelse, pojkars och flickors resultat, likvärdighet i olika perspektiv, skolmiljö och säga något om högpresterande och lågpresterande länder i . (Bild) Jag börjar med PISA-poängen. Skalan är konstruerad av och gäller bara för . Vi kan inte jämföra med andra studier. Medelvärdet sattes vid första PISA-mätningen till 500, standardavvikelsen till 100. Det har ändrats lite mellan PISA-omgångarna beroende på hur ländernas resultat förändrats, men i stort sett har de varit desamma. (Bild) Vi tittar först på matematik som var huvudområde i 2012. Vi kan se i resultatutvecklingen att det är som resultaten börjar försämras. Det gäller läsförståelse och naturvetenskap. Alla tre ämnena visar i princip samma resultatutveckling. Svenska elever presterar under OECD- genomsnittet i samtliga tre kunskapsområden. har haft den sämsta resultatutvecklingen av alla deltagande länder i . (Bild) Hur har resultatutvecklingarna sett ut för de nordiska länderna? hade 516 poäng för läsförståelse. När det är röd cirkel i tabellen är det att länderna har presterat på samma nivå. Även om poängen kan skilja lite är det inte statistiskt säkerställda skillnader. Åren är 2003, 2006, 2009 och 2012. Vi ser att har haft en negativ resultatutveckling . I går det lite upp och ned. Det är vad statistikerna kallar för statistiskt brus. Vid 2000 och 2012 ligger de på samma nivå, så i det stora hela har det inte hänt så mycket. Det viktiga med bilden är resultatutvecklingen sett över STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN hela perioden, där det är och som har haft en negativ resultatutveckling. (Bild) Hur har länderna blivit bättre eller sämre i antal PISA-poäng? ligger längst bak, vilket visar att har haft den sämsta resultatutvecklingen. Det är 2,8 PISA-poäng som svenska elever har tappat i läsförståelse. Det ser likadant ut i matematik och naturvetenskap. Längst till vänster i bilden är de länder som har den mest positiva resultatutvecklingen. (Bild) Jag ska visa bilder som visar skillnader mellan hög- och lågpresterande elever. pratade också om det, men då utgick han från prestationsnivåer. De här bilderna visar låg- och högpresterande elever utifrån ett percentilmått. Vi radar upp alla elever, delar upp dem i hög- och lågpresterande i relation till hur elever i motsvarade grupper presterar i , som alltså är noll här. Vi ser hur det såg ut för matematik 2003, det år då matematik var huvudområde förra gången. Svenska elever, oavsett på vilken percentilnivå de presterar, presterade ungefär 10 poäng bättre än motsvarande grupper i . presterar svenska elever på alla nivåer ungefär 15 poäng sämre än motsvarande grupper i . Vi ser att tappet, resultatförsämringen, är lika stort bland de låg- och högpresterande eleverna. I läsförståelse ser det annorlunda ut. Vi jämför med 2000, då läsförståelse var huvudämne första gången. Vi ser att de mest lågpresterande eleverna i ändå presterade 20 poäng bättre än de mest lågpresterande eleverna i i genomsnitt, medan de mest högpresterande svenska eleverna presterade ungefär 10 poäng bättre än de mest högpresterande eleverna i . ser vi tydligt att det är kurvorna för de lågpresterande eleverna som har gått ned mest, medan det inte hänt så mycket med de mest högpresterande eleverna. Vi ser också en ökad spridning mellan hög- och lågpresterande elever. I naturvetenskap ser kurvorna ungefär likadana ut som för läsförståelse även om de inte är lika dramatiska. Vi tittar på eleverna utifrån migrationsbakgrund, det vill säga var eleverna eller deras föräldrar är födda. Som visade presterar elever som är födda i , med minst en förälder som är svenskfödd, bäst. En fråga som vi ofta får är huruvida resultatnedgången kan förklaras av att andelen elever med utländsk bakgrund har ökat i . Jag ska tillägga att skillnader mellan elever med olika migrationsbakgrund minskar med hänsyn tagen till elevernas socioekonomiska bakgrund, men den försvinner inte helt. (Bild) Jag ska visa en bild om alla svenska elever som har deltagit i i ämnet matematik. Om vi bara tittar på de svenskfödda eleverna med minst en svenskfödd förälder kan vi konstatera att kurvorna ser likadana ut som för andra. Resultatförsämringen kan inte förklaras av en ökad andel elever med utländsk bakgrund. Men det vi kan säga är att den resultatskillnad som finns mellan de här grupperna är ett uttryck för att den svenska skolan inte lyckas ge alla elever en fullgod utbildning. (Bild) Vi tittar så på pojkar och flickor. Det är de lila siffrorna som är intressanta. De vita siffrorna visar medelvärde, de PISA-poäng som pojkar STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN respektive flickor har i och i . De lila siffrorna är skillnaden mellan pojkar och flickor. Låt oss titta på matematik först. Där är det minus 3, men det är inte statistiskt säkerställt, så pojkar och flickor presterar på samma nivå i matematik. Så var det inte 2003. Då presterade pojkarna något bättre. över hela perioden är det pojkarna som har tappat mest poäng, framför allt gäller det de lågpresterande pojkarna. I läsförståelse är det en stor skillnad till flickornas fördel, 51 poäng, och det är statistiskt säkerställt. I jämförelse med 2000 är det pojkar som har tappat mest jämfört med flickor. I naturvetenskap är flickorna lite bättre än pojkar. Det var de inte 2006. Även i naturvetenskap är det pojkarna som har tappat mest. Men de kanske mest intressanta siffrorna är: minus 22, minus 20 och minus 21. Det visar skillnaden mellan hur svenska pojkar presterar i relation till pojkar i i genomsnitt. Svenska pojkar är 22 poäng sämre än pojkar i i matematik, 20 poäng sämre i läsförståelse och 21 poäng sämre i naturvetenskap. Vad vi kan konstatera är att resultatnedgången har varit störst bland svenska pojkar. Det här ser vi också i nationella prov i . Flickor presterar i nästan alla ämnen bättre än pojkar förutom i matematik. Vi ser också att pojkar och flickor har olika attityder och inställning när det gäller matematik. Flickor i är mer ansvarstagande än pojkar. Pojkar skyller i större utsträckning sina misslyckanden på någon annan. Pojkar har en mer negativ inställning till att anstränga sig mer. Å andra sidan har pojkar större uthållighet. De är mer motiverade, har bättre självförtroende och högre ambitioner med matematiken än vad flickor har. Det gäller alltså . (Bild) I ökar skillnaden mellan flickors och pojkars resultat i läsförståelse, medan i som helhet håller skillnaderna på att plana ut. Vi ska även titta på resultaten ur elevernas socioekonomiska bakgrund, någonting som också var inne på lite grann. Socioekonomisk bakgrund i mäts genom ett index. Eleverna får ta ställning i olika frågor om föräldrarnas utbildning, yrke, olika resurser i hemmet, till exempel tillgång till skrivbord, dator och antal böcker. (Bild) Första kvartilen är de elever med en socioekonomisk bakgrund på lägst nivå. Den fjärde kvartilen är de elever med bäst socioekonomisk bakgrund. Vi ser ett tydligt samband mellan elevernas socioekonomiska bakgrund och prestationer. Trappan är inte unik för ; den återkommer i de flesta länder. Men hur höga trappstegen är kan variera mellan länderna. Vi ser sambanden också i nationella prov och i andra studier och forskning som konstaterar att sambanden mellan socioekonomisk bakgrund och elevprestationer är otroligt starka. Vi ser också skillnader i hur elever som har en eller två föräldrar som är arbetslösa presterar jämfört med elever vars båda föräldrar arbetar. Den skillnaden i resultat är större i än i . Alltså svenska elever med en eller två föräldrar som är arbetslösa presterar sämre än eleverna i som helhet. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN tog upp att vi i inte gjort någon föräldraenkät, men andra studier som Pirls och Timss har föräldraenkäter. Där ser vi ett tydligt samband mellan föräldrarnas socioekonomiska bakgrund och vilka förväntningar de har på elevernas utbildningsnivå. Vi har alltså konstaterat att elever med god socioekonomisk bakgrund presterar bättre än elever med socioekonomisk bakgrund på låg nivå. Vi har också sett att skillnaderna mellan låg- och högpresterande elever ökar i läsförståelse och naturvetenskap, medan resultatförsämringen i matematik är lika stor för hög- och lågpresterande elever. Skillnaden mellan låg- och högpresterande elever är inom vad man kallar för totalvariation. Låt oss då titta på totalvariation jämfört med andra nordiska länder. Vi ser att i matematik och naturvetenskap är skillnader mellan hög- och lågpresterande elever större i än i och . Det ligger på samma nivå som i och . Men när det gäller läsförståelse är den totala variationen större i än i alla andra nordiska länder. Skillnaden mellan elever utifrån socioekonomisk bakgrund och skillnaden mellan hög- och lågpresterande elever är två aspekter av likvärdighet. Med likvärdighet menar vi kortfattat ett skolsystems förmåga att ge alla elever lika goda möjligheter att uppnå goda studieresultat oberoende av deras bakgrund eller vilken skola de går på. Det är en av det svenska skolsystemets viktigaste grundprinciper. Andra typer av mått på likvärdighet som mäts i och som även tog upp är mellanskolvariation, det vill säga hur mycket av den totala variationen kan förklaras av att elever går på olika skolor. Om vi skulle säga att alla bra elever gick på skola A och alla dåliga elever gick på skola B skulle mellanskolvariationen vara . Det är den inte i . (Bild) Vad vi ser är att ökade mellanskolvariationen i när det gäller både läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Den har fortsatt att öka i naturvetenskap och läsförståelse. Det ser ut som att det har gått ned när det gäller matematik, men det är inte statistiskt säkerställt, så vi säger att i matematik är den oförändrad. Men vi ligger fortfarande under OECD-genomsnittet vad gäller det här måttet. Skolsegregation, det vill säga elevsammansättningen i skolan med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund, är också ett mått på likvärdighet. Där ser vi att vi ligger lägre än i stort och att det är oförändrat när det gäller . När det gäller svenska data, som faktiskt är bättre mått för att mäta det här, det är material och annan forskning där man använder registerdata, ser vi att skolsegregationen har ökat i . Det är viktigt att komma ihåg. Skolsegregation och mellanskolvariation är låg i och i . En av förklaringarna till det är att en 15-åring i och i nordiska länder går i nian, man är fortfarande i . I många andra länder som deltar i går eleverna då på gymnasiet. Där finns det en skillnad. Skulle vi titta på gymnasiet i stället skulle det se annorlunda ut när det gäller mellanskolvariation och skolsegregation. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN Generaldirektör , : Tack, , för den första genomgången! Jag tänkte tala om det som vi brukar kalla socioekonomisk bakgrund och skolmiljö. Ni kommer att märka att det som har berättat kommer att knyta an väldigt väl till det som har berättat. Det är egentligen inte så konstigt. Vi har tittat i den här genomgången på samma datamaterial, även om vi har presenterat det på lite olika sätt. Jag tänkte börja med att ta upp något som nämnde. Genom PISA- materialet får vi en möjlighet att titta på hur skolorna fungerar i det inre arbetet och vilka skillnader och vilka likheter vi kan hitta beroende på vilken bakgrund eleverna har. En fråga som har tagits upp i många av och som har fått en ganska stor uppmärksamhet i har handlat om skolmiljön. Vi finner i att skolor med en gynnsam socioekonomisk sammansättning, och det låter hemskt, alltså skolor där många barn kommer från hem med en god socioekonomisk bakgrund eller är på olika sätt rika barn, är skolk mindre utbrett och klassrumsklimatet är bättre. Vi finner också att rektorn uppfattar att eleverna uppför sig bättre i de skolorna. Det finns alltså ett samband mellan elevernas socioekonomiska sammansättning i skolan och både rektorns och elevernas uppfattning om elevernas uppförande. Det sambandet är starkare i än i i genomsnitt. Skolor med många barn som kommer från socioekonomiskt starka hem har en mer gynnsam och bättre skolmiljö. Inte bara nog med att sambandet är starkare i jämfört med , utan det är också starkare jämfört med de övriga nordiska länderna – i skolsammanhang brukar vi jämföra oss väldigt mycket med de nordiska grannarna. Vi ser också att i skolor med en god skolmiljö, det vill säga att det är lite skolk och störningar etcetera, är resultaten i matematik bättre i . Det är någonting som slår igenom ganska tydligt i i samvariationen. Vi ser även att när det gäller andelen elever som går ut med ofullständiga betyg finns det ett samband med hur skolmiljön är på den skolan. Det finns också någonting som kallas för läraranda i PISA- undersökningen. Jag är lite osäker på vad det heter på engelska. Men med det menas att rektorerna uppfattar att det finns en god stämning och en god uppställning i fråga om målen i skolan, att lärarna är förberedda och har höga förväntningar på eleverna och anpassar undervisningen i större utsträckning efter elevernas behov. Där finns det ett mycket starkt samband mellan rektorernas uppfattning om denna så kallade läraranda och elevernas resultat. Det är ett samband som är starkare i än i som helhet. Vi var tidigare inne på hur det såg ut med lärartäthet och lärarbrist. var inne på det. När vi tittar på de svenska resultaten ser vi att i skolor där det finns en ogynnsam socioekonomisk sammansättning, som vi kallar det, det vill säga att många elever kommer från hem som är socioekonomiskt svaga, är det i alla fall enligt rektorerna en större lärarbrist. ser vi i siffrorna att det i dessa skolor finns en högre lärartäthet. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN intressant motsättning som vi hittar när det gäller hur rektorerna uppfattar situationen och vad siffrorna säger om skolorna. I skolor med en gynnsam socioekonomisk sammansättning, det vill säga där barnen i stor utsträckning kommer från socioekonomiskt starka hem, ser vi att lärarna har en bättre utbildning. Det är någonting som vi känner igen. I syns inte detta så starkt. Men när vi jämför med andra svenska studier där vi har ordentligt med registerdata till hjälp ser vi att detta samband finns. I ser vi också att i skolor där barn i stor utsträckning kommer från socioekonomiskt starka hem finns det bättre materiella resurser. Jag vill verkligen påminna om det som gick igenom. Alla hans bilder är intressanta, men en oerhört intressant bild är den bild som visar sambandet mellan skolresultat i ett land och hur man allokerar resurser i förhållande till barnens och elevernas socioekonomiska bakgrund. Ett annat intressant resultat som vi ser från , där vi kan jämföra oss med andra länder, är att är ett av de länder där rektorerna känner störst press från föräldrarna att uppnå goda studieresultat. Föräldrar med hög socioekonomisk bakgrund ställer störst krav på rektorerna. Det är också någonting som vi känner igen mycket väl från vår svenska debatt och som man kan tolka på många olika sätt, men som vi ser tydligt i . Vi har också blivit ombedda från utskottets sida att göra någon form av analys när det gäller vad länder med positiv resultatutveckling gör. Vilka framgångsfaktorer kan vi finna hos länder med goda resultat och en positiv resultatutveckling? Här vill jag börja med ett mycket viktigt klargörande. Genom PISA-undersökningen – det har vi hört mycket genom intressanta genomgång – vet vi mycket om vad som händer i olika länder. Men vi får mycket sällan svar på frågan: Vad är det som orsakar dessa händelser? Vilka av alla dessa faktorer är det som egentligen leder till ett högre studieresultat eller ett lägre studieresultat? Vi får alltså mycket god information om korrelation, men vi får inte lika god information om kausalitet, det vill säga vad som är hönan och vad som är ägget. För den som är intresserad av denna fråga kan jag rekommendera professor utredning som kom i början av . Det är en mycket intressant genomgång av hur svårt det är att göra denna typ av jämförelser men också hur mycket man kan få ut av data om man använder dem intelligent. Jämförelser mellan länder är förstås extra komplicerade. Det finns många kulturella och historiska skillnader både utanför och i skolan som man måste ta hänsyn till. Alla länder har förstås haft olika förutsättningar och olika utgångspunkter. Men är det så att om man har detta i bakhuvudet, alltså att det är skillnad mellan korrelation och kausalitet, är det mycket intressant, mycket lärorikt och nyttigt att gå igenom olika resultat. Det har inte minst genomgång visat oss. Vi ser i PISA-undersökningen, precis som i många andra internationella undersökningar, att många och ekonomier presterar bäst. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN Länder som , , i , och har mycket höga resultat. Men vi ser också att det finns länder som är mer lika och som också har både goda resultat men också ganska stora förändringar. Då tänker jag framför allt på , och . På bilden visas exempel på länder med en positiv resultatutveckling. Då har vi valt länder som geografiskt ligger nära , som är med i och som har gått från ett lågt medelvärde till ett högt och som också har deltagit i . Vi har valt att ta med , och . gjorde en liten djupdykning både när det gäller och . För varje land har vi gjort ett genomsnitt som vi har beräknat på resultaten för respektive kunskapsområde. Detta är lite överkurs i statistik. Men det har vi gjort för att det ska bli lättare att följa ländernas utveckling. Ni har från redan hört vad som är gemensamt för länder som lyckas och som vi också tycker att vi i ganska stor utsträckning kan se i dessa länder, nämligen att utbildning värderas högt och att det finns en gemensam samhällelig uppfattning om att utbildning är viktig. Man kan som ett exempel ta att eleverna själva uppfattar att utbildning är viktig för deras livsprojekt och att skolan är en viktig del i hur de ska forma sina liv. I många länder med höga resultat ser vi att det finns ett samband mellan detta och goda resultat. gick noga igenom detta med en rättvis resursfördelning. Han har också gått igenom de satsningar som har gjorts på lärare. Då vill jag verkligen betona att han gick igenom lönefrågorna men också något som jag personligen tror är mycket viktigt, nämligen att vi i länder med höga resultat väldigt ofta ser att man har mycket ambitiösa, genomtänkta och väl uppbyggda system för kompetensutveckling av lärare och system som ligger nära klassrumspraktiken. Arbetet med kompetensutveckling för lärare handlar alltså väldigt mycket om ett arbete för att höja kvaliteten i undervisningen. Tittar vi lite djupare på ser vi att man hade en PISA-chock med låga resultat och stor variation mellan skolor. ser man en ganska stor förbättring. Vad vi vet genom kontakter med våra tyska kolleger, men också genom att läsa årliga intressanta länderstudier, är att man har arbetat mycket med mer samarbete mellan delstaterna. Man har arbetat mycket med att utjämna skillnader mellan delstater, men också mellan skolor. Man har lagt större vikt vid grundläggande färdigheter som läsning. Man har också arbetat med att skapa ett sammanhållet skolsystem där det inte spelar så stor roll vilka val som görs . Man har arbetat med systematisk skolutvärdering. Några av dessa saker går också igen i det polska exemplet. I har man infört en enhetsskola fram till årskurs 9. Det känner vi igen från . Man har också, precis som i och i många länder med bättre resultat än , olika former av utvärderingar av skolsystemet, antingen i form av examensprov eller i form av provsystem där utvärderingen handlar om fram- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNINGEN för allt skolsystemet. Man har också arbetat mycket med att lyfta de svagaste eleverna. Min talartid är snart slut. Jag ska därför inte gå in närmare på det utan får hänvisa till den intressanta genomgång som gjorde och understryka hur viktigt och lärorikt det är att studera andra länders exempel men också hur viktigt det är att komma ihåg att vi måste vara noga med skillnaden mellan korrelation och kausalitet. Jag ska slutligen ta upp någonting om länder med negativ resultatutveckling. Tyvärr har vi sett att är ett av dessa länder. Men vi är inte ensamma. är också ett land som jag tycker ligger nära den svenska utvecklingen. I årets PISA-undersökning har faktiskt tappat mer i poäng jämfört med , i alla fall om vi jämför med 2006. Inom parentes kan jag säga att när jag diskuterade saken med en finländsk kollega berättade han att det i är mycket diskussion om . Den stora diskussionen där handlar om just den fråga som både och jag började våra länderjämförelser med, nämligen synen på bildning och kunskap och hur viktigt man tycker att det är med bildning och kunskap. Det är den stora förklaringen i den stora politiska debatten i om just .