rfr · H10WRFR11 · 2014-01-01 00:00:00 — strider mot lagstiftningens krav. Av den anledningen anser att prövningen av huruvida personen är berättigad till skattelättnader ska göras Detta innebär att skattelättnader inte kan beviljas då bruttolönen understiger den fastslagna beloppsgränsen. ningsdomstolen av Kammarrätten i dom , mål nr 2016- 13. 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET Många av företagen anser att en sänkning av beloppsgränsen för att beviljas skattelättnader enligt 11 kap. 22 § tredje stycket IL vore önskvärd. och Volvokoncernen anser att det inte var någon diskussion om nivån på beloppsgränsen när regeln infördes. Beloppsgränsen sattes på en alltför hög nivå utifrån en enkel jämförelse med den danska nivån utan att ta hänsyn till dels hur de sociala avgifterna skiljer sig åt mellan länderna, dels skillnader i lönenivå mellan länderna. och menar att den fastställda lönegränsen upplevs som hög då den framför allt endast är applicerbar på generalister och inte på experter. För del innebär detta att företaget i princip endast söker expertskattelättnad för de personer som klassificeras inneha företagsledande uppgifter. Företaget betonar att regelverket i och med de utvidgade reglerna är enklare och mer överblickbart, men det har inte inneburit att antalet anställda med skattelättnader har ökat inom företaget efter . Flera företag, t.ex. ABB, och , uppger att en mer rimlig nivå för beloppsgränsen skulle vara 60 000–. Detta skulle för del innebära att det vore troligt att företaget skulle anställa personer som klassificeras som experter eller specialister, dvs. individer med hög kompetens och särskild inriktning. Husqvarna menar att en mer lämplig nivå skulle vara den nivå som gäller för statlig skatt, medan t.ex. anser att den nuvarande beloppsgränsen ligger på en rimlig nivå sett utifrån företagets tidigare ansökningar. En sänkning av beloppsgränsen till skulle enligt Volvokoncernen få relativt stort genomslag. Om lönegränsen sänktes till den nivån skulle andelen som är kvalificerad för expertskatt uppgå till alternativt , beroende på om man uppräknat nettolönen med eller utan beaktande av expertskatten. Detta ska jämföras respektive som gäller med dagens beloppsgräns. Till exempel menar att en sänkning av beloppsgränsen vore önskvärd för personer som arbetar med forsknings- eller utvecklingsuppgifter. Införandet av lönerekvisitet har i princip inte haft någon påverkan på denna kategori anställda. ABB menar att det är relativt vanligt att avslår ansökan för postdoktorand forskare med motiveringen att de inte har en tillräcklig erfarenhet att falla tillbaka på inom det eller de områden som arbetsuppgifterna avser. Enligt ABB föreligger dessutom svårigheter att rekrytera sådana kvalificerade och specialiserade personer då andra länder med fördelaktigare skattetryck lockar mer. En sänkning av beloppsgränsen skulle enligt företaget innebära att i större utsträckning har möjlighet att konkurrera om dessa personer, vilket i förlängningen skulle bidra till att forskningsintensiv verksamhet bibehålls eller förläggs i landet. Enligt överstiger beloppsgränsen klart den gängse marknadslönen när det gäller personer som arbetar inom forskning och utveckling. Trots att forskarna som flyttar till är mycket kvalificerade inom sina respektive områden har de vanligtvis en månadslön som understiger två prisbasbelopp. Sannolikt skulle flertalet av utländska forskare som är anställda av 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET beviljas skattelättnad om beloppsgränsen sänktes till . Alternativt menar flera av de intervjuade att man borde överväga att införa specifika lättnader för kategorin forskare. Flera företag, däribland och , anser att borde införa en mer praktisk tillämpning av reglerna för forskare i likhet med de danska reglerna, dvs. inget beloppskrav vad gäller den månatliga inkomsten och att definitionen av forskare och forskarbehörighet bygger på definition. En sådan förändring av reglerna skulle skapa en större trygghet för företagen och en förbättrad förutsebarhet. instämmer i att de danska reglerna är mer transparenta, men betonar att de svenska reglerna möjliggör en mer flexibel tolkning av kategorierna expert och nyckelperson än de danska reglerna. I kan experter och nyckelpersoner enbart beviljas expertskatt utifrån lönenivån, dvs. det finns ingen möjlighet att få skattelättnader utifrån särskild specialkompetens. Motivering av beslut och möjlighet till förprövning efterlyses är vid bifallsbeslut enbart skyldig att ange från vilken tidpunkt som beslut om skattelättnad gäller.174 Detta innebär att nämnden endast meddelar att beslutet gäller enligt ansökan. Flera av företagen, t.ex. ABB, menar att det vore önskvärt att det framgick på vilka grunder en ansökan beviljas eller avslås. Detta skulle underlätta för företaget vid kommande ansökningar då det skulle skapa en förutsebarhet i ansökningsprocessen. bad i ett fall att nämnden närmare skulle motivera ett avslag. Förtydligandet var emellertid enligt företagets uppfattning inte tillräckligt klargörande. Sonera anser att de gamla reglernas otydlighet delvis beror på att företagen saknar inblick i beslutsprocess. Flera företag anser att det borde vara möjligt att förpröva ett ärende. En kortfattad beskrivning av den sökandes kompetens och arbetsuppgifter skulle kunna skickas in till nämnden som sedan skulle kunna göra en förprövning av ärendet. svar skulle sedan ligga till grund för ett beslut att göra en fullständig ansökan. bör enligt företagen bli mer lättillgänglig och transparent. Ett företag anser att nämndens arbetssätt bidrog till att de gamla reglerna tappade i legitimitet. anser att nämnden borde begära expertutlåtande från oberoende sakkunniga. En sådan förändring skulle dessutom minska företagens administrativa börda i och med att det skulle minska den dokumentation som tas fram vid ansökan om skattelättnader enligt de gamla reglerna. skulle i och med en sådan förändring kunna fatta bättre underbyggda beslut. 174 Lag om (1999:1305). 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET Inte möjligt att medges skattelättnader enligt båda vägarna Av processtekniska skäl är det inte möjligt att medges skattelättnader enligt båda ansökningsvägarna hos . Deloitte och menar att detta borde vara möjligt då det skulle leda till en ökad förutsebarhet. Ett exempel är om en person övergår till ett lokalt kontrakt under vistelsen i , vilket leder till att ersättningen inte längre överstiger två prisbasbelopp. Det vore då enligt företaget önskvärt om företaget visste att expertskatten var uppfylld enligt de gamla reglerna. Deloitte anser att besluten i i alltför hög utsträckning är personberoende. Snarlika ansökningar kan bedömas olika om en föredragande byts ut i nämnden. Flera företag som har intervjuats upplever att bedömningsgrunder har förändrats och blivit striktare över åren. KPMG menar t.ex. att nämnden tolkar reglerna om skattelättnad för experter, personer i företagsledande ställning och andra nyckelpersoner restriktivare än när reglerna infördes. Till exempel fick initialt i princip alltid en finansdirektör skattelättnader, men företaget upplever att nämnden skärpte kraven successivt. En striktare tolkning av reglerna förefaller emellertid inte vara fallet om man ser på hur antalet avslag på de ärenden som har avgjorts efter prövning i nämnden har förändrats (se avsnitt 2.4.1). Det har blivit allt viktigare att till ansökningsblanketten bifoga ytterligare dokumentation, t.ex. tydliga motiveringar och utförliga befattningsbeskrivningar. ABB uppfattar emellertid att i och med de nya reglerna har höjt kraven för att beviljas skattelättnader som expert. Avslagen är så frekventa att tolkningen av reglerna upplevs som ett problem. Företaget menar att lönerekvisitet har smittat bedömningen av framför allt experter, vilket har fått till följd att inte värderar personer som har en lön som understiger beloppsgränsen på ett adekvat sätt, dvs. lönenivån har blivit en parameter vid bedömningen av ansökningar om skattelättnader också enligt de gamla reglerna. KR har konstaterat att det av lagrummet framgår att lönen inte borde tillmätas avgörande betydelse vid prövningen av om en person ska anses vara berättigad till skattelättnader enligt de gamla reglerna.175 Enligt skulle en möjlig anledning till de många avslag som gäller personer som är verksamma inom den finansiella sektorn kunna vara sammansättning. menar att det kan vara svårare att visa att någon är expert inom det finansiella området jämfört med personer som är verksamma inom industrin. lyfter också fram det faktum att har varit relativt restriktiv med att bevilja skattelättnader för personer inom finanssektorn. Två personer med samma höga kompetens bedöms olika beroende på att de arbetar inom olika verksamhetsområden. 175 Se fall 1.18. 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET Graden av specialisering och kompetens kan vara lika hög när man arbetar med olika finansiella instrument som inom någon teknisk verksamhet. uppger att liknande ärenden ska behandlas på ett så likvärdigt sätt som möjligt. Ledamotssammansättningen förändras i nämnden ibland, dock ska detta inte påverka på vilka grunder som besluten fattas. Ändring i praxis som ett resultat av en dom från KR eller HFD påverkar emellertid nämndens beslut. Detta kan uppfattas av dem som ansöker om skattelättnader som om nämndens bedömningsgrunder förändras över tiden. respektive företagens bedömningsgrunder av den anställdes specialistkunskaper Flera företag uppger att i alltför hög utsträckning fokuserar på personers utbildning och arbetslivserfarenhet och bortser ifrån förvärvad kompetens om det företag som ansökan avser. När det gäller kategorin experter finns inget formellt krav på att personen ska inneha någon formell utbildning. har emellertid i praktiken gjort tolkningen att det i regel ska krävas en adekvat akademisk utbildning för arbetet, samt därtill en relativt betydande arbetslivserfarenhet som rör de aktuella arbetsuppgifterna.176 Det är enligt företagen ofta en förutsättning att en person har djuplodande kunskaper om företagets arbetsrutiner och produktionsprocesser etc. Företagen, t.ex. , menar att detta bidrog till de gamla reglernas bristande förutsebarhet. Detta innebar att företagets ansökningar framför allt rörde personer i företagsledande ställning, t.ex. affärsområdeschefer eller individer inom koncernledningen. H & M och menar att en expert eller person med specialistkunskaper för företaget vanligtvis har företagskännedom och kunskap om företagets sätt att arbeta som en utomstående part, t.ex. , inte kan bedöma och värdera. Sett ur företagets synvinkel är det ofta värdefullt och ibland helt avgörande att den anställde har kunskaper om företaget och dess produkter och arbetsrutiner. Detta är enligt t.ex. , och Volvokoncernen, ibland avgörande faktorer när företag väljer att internrekrytera en person. Därtill innebär fokus på formell kompetens och arbetslivserfarenhet att värden för företagen i form av t.ex. personlig utveckling för individen och organisationsutveckling, inte beaktas. anser att bedömningsgrunden som gäller för nyckelpersoner är för snäv. SKF menar att nämnden vid sin bedömning fäster alltför mycket fokus på den anställdes hierarkiska position inom koncernen. Det intressanta är den anställdes arbetsuppgifter, kompetens och specifika kunskap, vilket inte alltid avspeglar dennes position. Företagens bedömning av den anställde och vilken kompetens denne anses tillföra företaget borde väga tyngre jämfört med dagens situation där fattar beslut utan djuplodande kunskaper om företagens behov av kompetensförsörjning. (2004). 5 INTERVJUER MED NÄRINGSLIVET Långdragen process vid överklagan av beslut Enligt är expertskatten en förutsättning för att kunna ta hit utländsk personal med höga kvalifikationer. Det är av den anledningen viktigt att processen för att överklaga inte blir alltför långdragen då det motverkar företagens benägenhet att ansöka om skattelättnader. Företaget menar att det därför vore önskvärt om en översyn gjordes i syfte att undersöka möjligheten att förenkla och påskynda processen vid överklagande till domstol. föreslår att beslut skulle kunna överklagas direkt till KR alternativt att ärendena skulle bli förtursmål för att påskynda processen.177 Enligt är det viktigt att skilja på nämndens beslutsfattande och den praktiska tillämpningen av beslutet. väljer ibland att överklaga beslut, t.ex. när det gäller huruvida kravet på att det har förelegat betydande svårigheter att rekrytera inom landet har varit uppfyllt eller inte. Enligt lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i kunde beslut inte överklagas. Detta ändrades i och med ikraftträdandet av expertskattereglerna i deras nuvarande utformning . Initialt diskuterades, enligt nämnden, att denna princip skulle gälla även när expertskattereglerna infördes . 177 drar en parallell med processen i vid begäran om förhandsbesked. I dessa fall överklagas besluten till HFD. 6 Intervjuer med lärosäten Skattelättnader för forskare medges enligt 11 kap. 22 § första stycket 2 IL. För att skattelättnader ska beviljas ska det röra sig om kvalificerade forsknings- eller utvecklingsuppgifter, som det föreligger betydande svårigheter att rekrytera motsvarande kompetens inom landet. I remissvaren rörande de utvidgade reglerna framhöll flera remissinstanser, däribland , att förslaget inte i tillräckligt hög utsträckning beaktade behovet av att förenkla bestämmelserna för kategorin forskare (se avsnitt 4.4.). Regeringen skriver när det gäller vilken lönenivå som ska gälla enligt de förenklade reglerna att en del forskare sannolikt har en betydligt lägre genomsnittlig månadslön än övriga arbetstagare som har beviljats skattelättnader enligt de gamla reglerna. När det gäller den föreslagna beloppsgränsen på två prisbasbelopp menade regeringen att forskare som har inkomster som understiger beloppsgränsen alltjämt kan medges skattelättnader enligt de gamla reglerna förutsatt att de innehar en viss kompetens m.m. Enligt regeringen var en differentiering av lönenivån för arbetstagare mellan olika sektorer inte lämplig.178 Nedan redovisas förekomsten av skattelättnader och de erfarenheter som svenska universitet och högskolor i intervjuer angett att de har av både de gamla och de utvidgade expertskattereglerna.179 Med anledning av ovanstående resonemang är en viktig fråga i vilken utsträckning de utvidgade reglerna har påverkat universitetens och högskolornas ansökningar om skattelättnader för utländska forskare och de eventuella problem som förekommer med de gamla reglerna. 6.2 Förekomsten av anställda med expertskattelättnader vid universitet och högskolor Gemensamt för alla intervjuade universitet och högskolor är att ansökan om skattelättnader i princip alltid hanteras av den enskilda institutionen, inklusive de eventuella frågor som uppkommer vid behandlingen av ansökan av , då en stor del av de administrativa uppgifterna sköts där. bistår personalavdelningen med hjälp i samband med ansökningsprocessen. Den enhet inom eller högskolan som administrerar per- 2011/12:1. 179Underlaget och slutsatserna baseras på intervjuer med följande universitet och högskolor: , intervju, , , intervju, , KTH, intervju, , , telefonintervju, , , telefonintervju, , , intervju, , , telefonintervju, , , telefonintervju, samt (), intervju, . 6 INTERVJUER MED LÄROSÄTEN sonal- och lönefrågor får oftast information av institutionerna först när en ansökan har beviljats av och följaktligen arbetstagarens löneutbetalning ska justeras i enlighet med nämndens beslut. Detta innebär således att flertalet universitet och högskolor på central nivå ibland saknar information om eventuella avslag på ansökningar om skattelättnader. En något annorlunda bild har som uppger att väldigt få, eller praktiskt taget inga, ansökningar om expertskatt avslås av . Detta grundar man på att lönesektionen i princip ska få alla ansökningar, inklusive avslagen, för arkivering i akten för den aktuella personen. Lärosätena menar att en konsekvens av den decentraliserade ansvarsfördelningen mellan institutioner och central administration är att alltför få ansökningar om skattelättnader görs för nyanställda utländska forskare. Enligt och borde sannolikt antalet forskare som beviljas expertskatt ligga på en högre nivå än dagens. har t.o.m. kontaktat och frågat varför antalet ansökningar om expertskatt inte har varit fler. Gemensamt för lärosätena är att det inte finns någon uttalad strategi för spridningen av information om möjligheten att ansöka om skattelättnader för kompetenta forskare. De enskilda institutionerna har generellt sett dålig information om förekomsten av expertskattereglerna och missar av den anledningen att ansöka om expertskatt för nyanställda forskare. Sannolikheten att institutioner ansöker om skattelättnader beror i slutändan på hur väl t.ex. prefekter och andra nyckelpersoner vid institutionerna är informerade i frågan. För KTH:s del innebär det att cirka tre skolor står för merparten av ansökningarna.180 I praktiken innebär det att man missar att ansöka om skattelättnader för många potentiella sökande. hade KTH 22 forskare som hade beviljats skattelättnader. Detta ska jämföras med de 108 forskare som man kunde ha ansökt för, dvs. man har beviljats skattelättnader för av de utländska postdoktorala forskarna.181 Enligt KTH finns det en potential att väsentligt öka antalet personer med skattelättnader via olika insatser. Av de forskare som hade beviljats skattelättnader har fyra personer en månadslön som överstiger två prisbasbelopp. De två lärosäten som har flest forskare med skattelättnader är och . har 29 personer som har beviljats skattelättnader, varav ca 10 arbetar med uppbyggnaden av materialforskningslaboratoriet . Två av dessa personer har beviljats skattelättnader enligt lönerekvisitregeln. bedömer att det finns en potential att ansöka om skattelättnader för fler personer då man endast har ansökt för meriterade forskare och experter eller specialister och inte för s.k. postdoktorala forskare. 180KTH:s verksamhet är organiserad i skolor. Under dessa sorterar KTH:s institutioner, centrumbildningar och grundutbildningsprogram. 181Personalavdelningen gjorde en körning på antalet forskare som uppfyllde kraven på postdoktorala, tillfällig anställning samt utländskt namn. I praktiken innebär det en överskattning av antalet potentiella sökande då svenska medborgare med utländskt namn inkluderas i antalet. 6 INTERVJUER MED LÄROSÄTEN att man inte hade kännedom att det var möjligt att beviljas skattelättnader för den senare gruppen. Vid har 28 personer beviljats expertskattelättnader, varav flertalet av dessa är postdoktorer, forskarassistenter eller professorer. Alla ansökningar om skattelättnader förutom en har gjorts enligt de gamla reglerna, dvs. har gjort en kompetensprövning av den sökande. har sedan expertskattereglerna trädde i kraft beviljats skattelättnader för sammanlagt 41 personer.182 har 14 forskare skattelättnader, varav 10 sedan de utvidgade reglerna trädde i kraft . En kallad professor183 har beviljats skattelättnader enligt lönerekvisitregeln. Enligt är det förhållandevis många forskare (12 stycken) som har valt att stanna kvar i också efter det att skattelättnaden har upphört . Antalet personer med expertskattelättnader kan jämföras med det totala antalet forskare där relativt många är utländska medborgare. har cirka 400 anställda postdoktorer, 180 forskarassistenter, 600 forskare, 190 lektorer och 390 professorer. Enligt har man såldes missat att ansöka om expertskatt för relativt många forskare. betonar att det stora antalet forskare som fick skattelättnader inte berodde på de nya reglerna. Det stora antalet beviljade ansökningar om skattelättnader –2012 kan bero på att universitetsförvaltningen i samband med ikraftträdandet av de nya reglerna informerade institutionerna om expertskattens förekomst. Sedan expertskattereglerna började gälla fr.o.m. har totalt 35 personer vid beviljats expertskatt. Alla har beviljats skattelättnader enligt de gamla reglerna. Den första ansökan om skattelättnad beviljades först . Enligt lönesektionen förefaller det som om antalet personer med skattelättnader har ökat , t.ex. beviljades 7 personer skattelättnader 2012. har beviljats skattelättnader för 2 forskare sedan expertskattreglerna trädde i kraft, båda enligt de gamla reglerna. hade 13 forskare som hade beviljats skattelättnader enligt de gamla reglerna. är forskare inom teknik och naturvetenskap överrepresenterade i denna grupp. hade ingen samlad bild av hur antalet forskare med skattelättnader har förändrats över åren. Sju forskare har beviljats skattelättnader vid , alla enligt de gamla reglerna. Två av forskarna ansökte om skattelättnad efter det att de utvidgade reglerna trädde i kraft. och framåt har beviljats skattelättnader för ytterligare 6 forskare. Flera av universiteten och högskolorna har informerat institutionerna om möjligheten att ansöka om skattelättnader för utländska forskare. Trots dylika informationskampanjer menar lärosätena att det finns en risk att informationen inte förmedlas fullt ut eller glöms bort, på grund av 182Se bilaga 6. 183En kallad professor finansieras av såväl det allmänna som av enskilda företag eller personer. Det förekommer inget ansökningsförfarande. 6 INTERVJUER MED LÄROSÄTEN Det förekommer att den personalansvariga vid en institution inte är medveten om reglerna utan att det i stället är en forskargruppsledare som har ansökt om skattelättnader. Slutsatsen är att expertskatten inte används av universiteten och högskolorna för att aktivt locka till sig utländska forskare. Lärosätena betonar att lönen endast är en av flera parametrar vid en rekrytering, men reglernas utformning gör att man i normalfallet inte använder expertskatten som ett argument vid anställningen av utländska forskare. 6.3 Erfarenheter av de gamla expertskattereglerna Lärosätena är i princip alla överens om att de gamla reglernas utformning skapar tillämpningsproblem som leder till att det i praktiken är svårt att använda skattelättnaden som ett rekryteringsargument. Det grundläggande problemet med de gamla reglerna är deras bristande förutsebarhet. I sitt remisssvar rörande de förändrade reglerna menade att det borde övervägas att skapa förenklade system speciellt för forskare. Enligt nämnden ska en forskare i normalfallet ha en doktorsexamen samt ha bedrivit postdoktorala studier för att beviljas skattelättnader. På grund av prövningen av forskarens kompetens finns en betydande osäkerhet och lärosätena vill inte ta hit personen på falska premisser. Personer som erbjuds en anställning vet inte vilken nettolön som de kommer att erhålla. Det har förekommit, t.ex. vid , att personer av den anledningen har tackat nej till en anställning. Enligt KTH medför det att skolorna lämnar ut information om expertskattens förekomst först i samband med att personen fått tjänsten eller när personen får introduktionsmaterialet. Nätverket för internationaliseringsfrågor vid arbetar med bl.a. villkoren för utländska forskare som börjar sin anställning vid . Liksom i exemplen ovan använder man inte expertskatten på ett aktivt sätt som ett rekryteringsargument. Det är först när anställningen är klar som forskaren informeras om att han eller hon kan ansöka om skattelättnader hos . Institutionen hjälper då forskaren att ansöka om skattelättnader. Rekvisitet att svårighet ska föreligga att rekrytera i bidrar enligt flera lärosäten att benägenheten att ansöka om skattelättnader minskar. Till exempel har Skolan för datavetenskap och kommunikation vid KTH fått avslag på ansökan om skattelättnader då kravet inte ansågs vara uppfyllt. Flera av tekniska högskolas avslag har motiverats med att kriteriet att svårighet att rekrytera inom landet inte har ansetts föreligga. ansökte högskolan om skattelättnader för i princip alla anställningar som postdoktorer samt forskarassistent. På upplever man att det har skett en förskjutning vad gäller bedömningskriterierna.