rfr · H10WRFR14 · 2014-04-10 00:00:00 — När det gäller genomförandet av funktionshinderspolitiken framhåller några organisationer vikten av att koppla bidragen till kulturinstitutionerna till kravet på handlingsplaner som gör i arbetet för sina delmål. Dessutom påpekas vikten av att resultaten av handlingsplanerna följs upp. Av uppföljningen framgår också att flera funktionshindersorganisationer vill ha ett större användarinflytande i olika projekt och att myndigheterna bör ha ett slutanvändarfokus. Från flera organisationer framhålls att nya projekt ska utvecklas med och inte för funktionshindersorganisationerna. Enligt uppföljnings- och utvärderingsgruppen är detta frågor som bör vara viktiga att lyfta fram i det kommande utvecklingsarbetet inom myndigheterna. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen ser mycket positivt på och dess resultat (se avsnitt 6.1). Gruppen vill särskilt framhålla vikten av att det arbete som inletts får en fortsättning och att museernas insatser för att vidga kulturarvet och synliggöra alla människors historia fortsätter. Även funktionshindersorganisationernas egna insatser på kulturarvsområdet och de resursproblem som framkommit i uppföljningen bör uppmärksammas av berörda myndigheter i det fortsatta tillgänglighetsarbetet. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen konstaterar slutligen att resultatredovisningen av funktionshinderspolitiken på kulturområdet har utvecklats i budgetpropositionerna . Det gäller särskilt inom området Kulturområdesövergripande verksamhet där redovisningen blivit mer uttömmande. I övrigt redovisas endast enstaka resultat av funktionshinderspolitiken uppdelat på respektive kulturområde. För de nationella scenkonstinstitutionerna och inom områdena bildkonst, arkitektur, form och design, kulturskaparnas villkor och arkiv redovisas inga resultat för tillgänglighetsarbetet i budgetpropositionen . Mot den bakgrunden efterlyser uppföljnings- och utvärderingsgruppen en utförligare resultatredovisning av funktionshinderspolitiken 2013/14:RFR14 9 UPPFÖLJNINGENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR på de områden som angetts ovan. Resultatredovisningen i budgetpropositionen utgör ett viktigt underlag för beredning av statsbudgeten. Avslutningsvis ser uppföljnings- och utvärderingsgruppen fram emot en redovisning från regeringen av hur arbetet med att åtgärda de problem som har uppmärksammats i denna uppföljning fortskrider. Betänkande 1999/2000:SoU14, Nationell handlingsplan för handikappolitiken. Betänkande 2008/09:KrU1, Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2008/09:SoU3, Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Betänkande 2009/10:KrU1, Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2009/10:KrU5 Tid för kultur. Betänkande 2009/10:KU19, En reformerad grundlag. Betänkande 2009/10:SoU20, Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Betänkande 2010/11:KU4, En reformerad grundlag (vilande grundlagsbeslut, m.m.). Betänkande 2011/12:KrU6, Kulturskaparnas villkor och kultur i det offentliga rummet. Betänkande 2011/12:AU11, Diskriminering som har samband med kön i fråga om försäkringstjänster. Betänkande 2012/13:KrU1, Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2012/13:KrU6, Kultur för alla. Betänkande 2013/14:KrU1, Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Betänkande 2013/14:KrU2, Ny bibliotekslag. Betänkande 2013/14:KrU7, Kultur för alla. Proposition 1999/2000:79, Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Proposition 2008/09:28, Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Proposition 2009/10:3 Tid för kultur. Proposition 2009/10:80, En reformerad grundlag. Skrivelse 2009/10:166, Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt. 2013/14:RFR14 REFERENSER Proposition 2011/12:122, Diskriminering som har samband med kön i fråga om försäkringstjänster. Proposition 2012/13:1, utgiftsområde 9, Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Proposition 2012/13:1, utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2012/13:147, Ny bibliotekslag. Proposition 2013/14:1, utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2013/14:134, Lättare att läsa. Proposition 2013/14:172, Allas kunskap – allas bildning. Tillgång till litteratur för personer med läshandikapp, pm . Rapport 2008/09:RFR1, Uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet. Rapport 2008/09:RFR13, Uppföljning av hyressättningen inom kulturområdet. Rapport 2009/10:RFR8, offentliga utfrågning om funktionshindrade och scenrummet. Rapport 2011/12:RFR10, Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering. Rapport 2013/14:RFR4, Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet. Kultur åt alla, betänkande av (SOU 1976:20), 1976. Handlingsprogram i handikappfrågor, förslag av beredningsgruppen för internationella (SOU 1982:46), 1982. Statsbidrag till handikapporganisationer (SOU 1999:89), 1999. Teckenspråk och teckenspråkiga, kunskaps- och forskningsöversikt (SOU 2006:29). FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (Ds 2008:23). En reformerad grundlag (SOU 2008:125). Bortom fagert tal – om bristande tillgänglighet som diskriminering (Ds 2010:20). REFERENSER 2013/14:RFR14 En samlad tolktjänst – samordning och utveckling av tolktjänst för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet (SOU 2011:83), 2011. Lättläst (SOU 2013:58). Övriga utredningar, rapporter m.m. Arbetsförmedlingen: Arbetsmarknadsutsikterna . Kultur Media, prognos för arbetsmarknaden –2014, 2013. : Recommendation Rec(2006)5 of to member states on to promote the rights and full participation of people with disabilities in society: improving the quality of life of people with disabilities in Europe 20062015. –2010–2020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU, KOM(2010) 636 slutlig. –European Accessibility Act: legislative initiative to improve accessibility of goods and services in the Internal Market (Roadmap). Farsoter och handikapp – ett kulturhistoriskt perspektiv, , , 2004. , för personer med funktionsnedsättning: –List of issues in relation to the initial report of , adopted by the Committee at its tenth session, (CRPD/C/SWE/Q/1). –Written replies by the government of to the list of issues (CRPD/C/SWE/E/Q1) in relation to the initial report of , adopted by the Committee at its tenth session (). –Slutrapport för projektet handikapphistorisk och kulturhistorisk dokumentation och erfarenhetsutbyte, . –Funktionshindersperspektiv på museernas arbete, , , . Handikappförbunden : Svenska funktionshindersrörelsens alternativrapport till för rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 2013/14:RFR14 REFERENSER –– en analys av livsberättelser från personer med funktionsnedsättning, och , 2013. –Årtal – ur handikapphistorien, 2012. Hörselskadade i historia och nutid, , HRF, 1995. Kulturen och hälsan – essäer om sambandet mellan kulturens yttringar och hälsans tillstånd, red. : , , Santérus förlag, 2008. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam): –En god hälsa för hela befolkningen. –Hur är läget i kommunerna? Handisam, 2012. –Hur är läget 2013? Uppföljning av funktionshinderspolitiken, 2013. –Så tillgänglig är staten – Uppföljning av statsförvaltningens tillgänglighetsarbete 2011–2013, 2013. –Öppna jämförelser 2012 och 2013. Myndigheten för kulturanalys: –Samhällets utgifter för kultur 2010–2011, 2012. –Kulturanalys 2012, 2012. –Kulturanalys 2013, 2013. –Kulturanalys 2014, 2014. –Årsredovisning 2012, 2013. Myndigheten för tillgängliga medier: Tid för teckenspråk – utredning om teckenspråkig läsning, 2013. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser: Kulturnäringar i svensk statistik (dnr 2009/054), 2010 (Rapport 2009:06). , , Handisam: Tillgängliga natur- och kulturområden, en och genomförande av tillgänglighetsåtgärder i skyddade utomhusmiljöer, 2013. –Smarta lösningar, PTS vision om kommunikation på lika villkor, 2009. –På väg mot användbar IKT – Uppföljning av PTS funktionshinderspolitiska delmål 2012, 2013. –En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016, 2011. REFERENSER 2013/14:RFR14 –första rapport till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, 2011. –Medel för statistikinsamling m.m. inom ramen för ett samlat uppföljningssystem för funktionshinderspolitiken. –Avrapportering inom det särskilda ansvaret som sektormyndighet inom handikappolitiken. –Återrapportering av arbetet (dnr 301-3800-2008). –Kulturarv för alla 2012, 2013. –Kulturarv för alla 2013, 2014. –Kulturarvslyftet – rapport till i anslutning till årsredovisningen (dnr 1.4.2-4069-2013). : Fördelning av statsbidrag till handikapporganisationer , 2012. : Kulturvanor i 1989-2012, (SOM- rapport nr 2013:16), 2013. – Kultur för hälsa – En exempelsamling från forskning och praktik, (R 2005:23). –Redovisning av regeringsuppdraget om delmål m.m. inom ramen för En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 (dnr VERK 2011/442). –Uppdrag om delmål m.m. inom ramen för En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016, 2013. –Grunderna för folkhälso- och handikappolitik – Underlagsmaterial till rapporten ohälsa. Hälsoläget för personer med funktionsnedsättning 2008. –Funktionshindrades tillgång till kultur (1998:3). –Nya kulturvanor – Svenska kulturvanor i ett 30-årsperspektiv: 1976–2006 (Kulturen i siffror 2008:6), 2008. –Redovisning av det särskilda ansvaret som sektorsmyndighet inom handikappområdet, (dnr KUR2008/6116). –Statliga kulturinsatser regionalt (Kulturen i siffror 2011:1), 2011. 2013/14:RFR14 REFERENSER –Ökad tillgänglighet till kultur för personer med funktionsnedsättning – Mål och handlingsplan –2016. –Kultur för alla – inget hinder, 2012. –Kultursamverkansmodellen, uppföljning 2012. –Årsredogörelse , 2013. –Kultur för alla – inget hinder, 2013. –Digitaliseringen på scenkonstområdet, 2013. –Kultur för alla – inget hinder, 2014. : Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC). Statskontoret: Från vision till verklighet? En utvärdering av nationell handlingsplan för handikappolitik (2009:21), 2009. Kommuner och Landsting: Funktionsnedsättning och arbete – Vad gör kommuner och landsting? UNDESA, OHCHR, IPU: Handbook for Parliamentarians on the Convention on the Rights of Persons with Disabilities. Utanförskapets historia – om funktionsnedsättning och funktionshinder, red. : , , , 2012. : Konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och fakultativt protokoll till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, . internationella överenskommelser (SÖ 2008:26). Allmänna arvsfonden intervju . Myndigheten för kulturanalys intervju . NSPH och Attention intervju . REFERENSER 2013/14:RFR14 Bilaga – exempel på projekt och initiativ Det finns många goda exempel på projekt och verksamheter som på olika sätt bidrar till att utveckla tillgängligheten inom kulturområdet. Här redovisas ett litet urval exempel från olika områden. Kulturcentrum är en ideell förening som verkar för att aktivera personer med lindrig intellektuell funktionsnedsättning. På centrets eftergymnasiala kulturutbildning går elever som undervisas i bl.a. musik, teater/drama och bild. Utbildningens mål är att stärka elevernas konstnärliga uttrycksförmåga, kommunikationsfärdigheter samt skapa förutsättningar för en långsiktig personlighetsutveckling. Utbildningen ska ligga på en hög nivå så att den kan leda till arbete inom kultursektorn. Den treåriga utbildningen är den enda av sitt slag i . Utbildningen är efter beslut av 2003 en kompletterande utbildning och står under statlig tillsyn med Myndigheten för som tillsynsmyndighet.152 Kulturkommunikatörsutbildningen i är en tvåårig yrkesutbildning som bl.a. vänder sig till dem som gått gymnasieskolans och gymnasiesärskolans estetiska program. Det är en utbildning i entreprenöriellt skapande som anpassas efter de individuell förmåga och skräddarsys efter varje årskull. Utbildningen utgår från Lärande i arbete (). Under 1 arbetar man i en produktionsenhet där alla får olika roller och ska producera en föreställning på en riktig scen. Tanken med detta är att ha produktionsprocessen i ryggen när man går in på teorin. Under 2 är man ute på praktikarbeten som de studerande får genom skolan, föreningar, företag och kommuner som stöttar utbildningen och ställer upp med . Utbildningen kan leda till många olika yrkesroller som t.ex. producent, skådespelare eller regissör, eller så kan man starta kulturhus, kulturkafé eller verka i skolan med kulturella yttringar. Eftersom vissa elever har mer behov av stöd än andra finns lärare som kallas inkluderingspedagoger. Deras arbete är att hjälpa de enskilda eleverna att överbrygga de olika hinder som kan uppstå. Medis 5 är en arbetsplats för personer med lindrig intellektuell funktionsnedsättning. Verksamheten lyder under LSS i . Verksamheten bygger på människors kreativitet och kraft, där det egna uttrycket står i fokus. Vid Medis 5 arbetar skådespelare, musiker, fotografer, formgivare, filmare m.m. I olika formationer görs teaterföreställningar, musikföreställningar, filmer och andra kulturproduktioner. Samtliga ledare har förutom omsorgserfarenhet också en spetskompetens inom områden som konst, foto, teater, BILAGA – EXEMPEL PÅ PROJEKT OCH INITIATIV internet, film. Både ledarna och arbetstagarna har kompetenser som berikar verksamheten. Dövstudier för alla är ett projekt som startade av tillsammans med . Projektet finansieras av Allmänna arvsfonden. Dövstudier är det samlande begreppet för dövsamhället, dövkultur och dövhistoria. Projektet, som är tvåårigt, ska initiera, utveckla och erbjuda kunskaps- och kompetensutveckling om dövstudier till olika målgrupper och planera för ett nationellt och permanent kursutbud. (VSA) är en kulturorganisation som arbetar för att alla oavsett fysiska, psykiska och ekonomiska förutsättningar ska ha möjlighet att ta del av kulturlivet både som utövare och publik. Yrkesverksamma kulturutövare liksom andra med intresse för kultur och skapande verksamheter är välkomna som medlemmar. VSA anordnar bl.a. konstutställningar, performance, musik- och lyrikframträdanden, kurser samt förmedlar kulturuppdrag. Organisationen bildades i 1974 och startades VSA i . Or- ganisationens kansli ligger i där det också finns ateljé och galleri som kan användas av VSA:s medlemmar.153 Syntolkning ska tillsammans med och Unga Synskadade bygga upp en nationell samordning av syntolkningsverksamheten i landet. Målgrupper i projektet är personer med synnedsättning och arrangörer av olika evenemang i landet. Målet är att skapa en struktur för att tillgängliggöra kultur- och nöjesevenemang för synsvaga medborgare. I projektet ingår att inrätta en ny nationell informationslinje under namnet Syntolkcentralen. Denna ska bemannas av personer med synnedsättning och ge service i fråga om tillgänglighet åt synskadade men också åt anhöriga, skolpersonal, organisationer och myndigheter. Vidare ingår att bygga upp en regional verksamhet i och få uppdrag inom syntolkning av film. Verksamheten ska efter projektet finansieras genom verksamhetsstöd från och försäljning av tjänster i samband med syntolkningsuppdrag. Projektet finansieras av Allmänna arvsfonden. Projektet kulturakademin i . har genomfört en förstudie där man ville få svar på behovet av kulturkurser för personer med intellektuell funktionsnedsättning, olika pedagogiska former, studiebesök och kontaktnät, målgruppens ekonomiska förutsättningar, rekrytering av lärare eller ledare, lokaler och marknadsföring. Förstudiens resultat gav så positiva svar att man nu är beredd att starta projektet . Här vill man erbjuda kurser i konst och konsthantverk på tre olika nivåer, och med individuella valmöjligheter. Man vill inspirera och stimulera eleverna till fortsatta studier, samt verka för att genomföra utåtriktade konstprojekt. Målgruppen kommer att vara delaktig i utformningen av projektet enligt en tydlig plan. Man vill även prova en relativt ny samverkansform som är beprövad i BILAGA – EXEMPEL PÅ PROJEKT OCH INITIATIV och och i . Det kallas Idéburet offentligt partnerskap (IOP) och är ett treårigt projekt finansierat av arvsfonden. Projektet (, ) vill skapa ett webbaserat levande lexikon för unga teckenspråkiga, och för unga som vill lära sig ett mer ungdomligt teckenspråk. Tanken är att skapa en portal där man kan ta del av ett modernare och yngre språkbruk, inklusive t.ex. slanguttryck och dialekter. Webbplatsen ska även ses som ett sätt att dokumentera ungdomars teckenspråk på. Föreningarna vill ta fram ett tillgängligt studiematerial och starta studiecirklar där döva ungdomar får lära sig filma, redigera och uppdatera webbplatsen själva. Webbportalen ska fortsätta att uppdateras på ideell basis efter projekttidens slut. Projektet finansieras av Allmänna arvsfonden. Tyst Teater är en del av som producerat scenkonst på teckenspråk. Tyst Teater har fyra verksamhetsområden: –Scenkonsten är vårt hjärta. Det bultar för teckenspråket. –Unga och utbildning är framtiden. –Kreativ teknologi underlättar och ger nya former för samverkan och tillgänglighet. –Internationella samarbeten för att stärka och utveckla dövscenkonst internationellt. turnerade Tyst Teater med . spelar och turnerar man med pjäsen Moomsteatern i grundades . Tanken var att starta en teatergrupp för personer med intellektuell funktionsnedsättning, som inte hade pedagogiska och terapeutiska mål som främsta syfte. De fast anställda skådespelarna i Moomsteaterns ensemble har mellan 10 och 20 års erfarenhet av att stå på scen varav som professionella skådespelare. De har vidareutbildat sig på i – något som de med sina intellektuella funktionsnedsättning är ensamma om i . Moomsteatern skapade en egen elevskola för att säkra sin tillväxt och startade utbildningen . Teatern har premiär på . Glada Hudik-teatern i är en verksamhet enligt LSS som består av en teatergrupp med utvecklingsstörda och normalstörda skådespelare. Verksamheten inleddes och den första pjäsen var Tomtar på rymmen. Teaterns mål är att alla ska få göra det man är bra på och att skapa en utvecklande och meningsfull verksamhet för personer med funktionsnedsättning. hade teatern premiär på . BILAGA – EXEMPEL PÅ PROJEKT OCH INITIATIV Teater Kattma arbetar integrerat med skådespelare med och utan funktionsnedsättning. I den nu aktuella fel! medverkar 20 skådespelare mellan 17–– professionella, amatörer, rörelsehindrade och icke rörelsehindrade. Det är en film- och teaterföreställning i åtta scener om en ond, absurd och underbar värld. Projektet genomförs i samarbete och med stöd av kulturnämnd, för independent living (), Unga Rörelsehindrade i (DHRG), , , ABF och Konstnärsnämnden.155 Teater De Vill som bildades arbetar med pjäser som granskar vårt samhälle, dess attityder, fördomar och ideal ofta ur ett ungt perspektiv. Teatergruppen arbetar i gränslandet mellan teater, dans, livemusik, poesi, film, drömspel, naturalism och berättar i bilder snarare än ord. Stora delar av gruppens verksamhet genomsyras av arbetet med tillgänglighet. En övergripande målsättning är att tillgängliggöra och öppna teaterscenen för personer med funktionsnedsättning.156 Teater Barda är en scenkonstgrupp där skådespelarna består av personer som har en lätt utvecklingsstörning med artistiska drag. Teater Barda vill skapa kvalitativ scenkonst som på ett seriöst sätt utvecklar deltagarnas färdigheter som skådespelare och utvecklar kunskapen om personer med funktionsnedsättning för alla som kommer i kontakt med gruppen. Teatern är ett samarbete mellan Estrad Norr, i och dagverksamheten i kommun.157 Teater Hipp-Happ bildades av i och Sensus med stöd från Allmänna arvsfonden. Teatern vill berätta hur det är att leva med en hörselskada och hur omvärlden bemöter personer med nedsatt hörsel.158 Delaktighet och teater är ett samarbetsprojekt mellan , och kommunen samt Länsteatern och . Det treåriga forsknings- och utvecklingsprojektet ska utveckla teckenspråkig scenkonst med som ett nationellt nav. Syftet med Delaktighet och teater är att skapa scenkonst som involverar döva hörselskadade och hörande som publik, arrangörer och medskapare på lika villkor. Ett syfte är också att utveckla forskning och utbildning kring teckenspråkig scenkonst.159 är en ensemble inom Musik & Teater och består av 14 unga vuxna med diagnoser inom autismspektrat. Verksamheten har funnits i snart 10 år.160 arrangerade DansFunk som var en festival om dans och funktionsnedsättning med internationella gästspel, dansworkshoppar, masterclasses och rundabordssamtal. 155http:///. 156http:///nyheter. 157http:///page1.aspx. 158http:///. 159http:///dot. 160http:///ensembler/freja/?md5=e9021337cede4a8dbeda6fe2ca64e716. BILAGA – EXEMPEL PÅ PROJEKT OCH INITIATIV Spinn är det första integrerade danskompaniet i , vilket innebär att det är ett kompani med professionella dansare både med och utan funktionsnedsättning. Spinn har sin bas i och har dansare från , och . Inspirationen till att arbeta med integrerad dans på en professionell nivå kommer bl.a. från i . Spinn vill vidareutveckla danskonsten med nya kroppar som utmanar de gamla stereotyperna och tar upp frågor som Vem får ta plats på en scen? Spinns aktuella föreställningar är Imagine, samproducerad av Danspoolen med koreografi av , och Hi-Hat Xpres, producerad av Share Music med koreografi av är den enda för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Sedan den första tävlingen har den vuxit snabbt och uppgick publiksiffran till 1 200 personer. Stiftelsen driver daglig verksamhet enligt lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade (LSS). Inuti vänder sig till konstnärligt begåvade personer med intellektuell funktionsnedsättning samt personer med autism. Stiftelsens ändamål är att tillvarata de kreativa begåvningar som personer med intellektuell funktionsnedsättning har. Verksamheten har utvecklats från ett landsomfattande utställningsprojekt, via ett EU-finansierat s.k. Mål-3 projekt till att drivas som en daglig verksamhet med renodlat konstnärlig inriktning. På Inuti arbetar ett fyrtiotal personer med rätt till stöd enligt LSS. De handleds av personal med konstnärlig och/eller pedagogisk, psykologisk utbildning. Arbetet är uppdelat i två skilda ateljéer i : på och 2 på Södermalm.162 Synskadade Konstnärer och () bildades och har ett trettiotal medlemmar bosatta runt om i . Medlemmarna har olika bakgrund och arbetar i en mängd olika material som trä, keramik, textil, koppar, tenn, sten, betong, foto och målning i olja, akryl och akvarell. SKKF arrangerar i samarbete med någon konsthall stora samlingsutställningar som medlemmarna inbjuds att delta i. SKKF sammanställer en ljud-cd med titeln som innehåller samlade artiklar och annat som kan vara av intresse för medlemmarna. olika kultur- och utbildningsveckor där medlemmarna får möjlighet att prova på nya tekniker och material.163 161http:///. 162http:///. 163http:///. BILAGA – EXEMPEL PÅ PROJEKT OCH INITIATIV fick och i uppdrag att fortsätta arbetet med att öka tillgängligheten till bio för människor med nedsatt syn och/eller läs- och skrivsvårigheter. Det nya uppdraget är en fortsättning på Tillgänglig bio – ett projekt som pågick mellan . Till utformades tre tekniska lösningar för visningar med syntolkning och uppläst text för film på bio. Det återstår dock visst utvecklingsarbete innan den framtagna tekniken kan installeras på landets biografer. Det långsiktiga målet är att film på bio ska kunna vara tillgänglig för alla. Från dagens situation med knappt 150 syntolkade visningar ska ca 50 000 visningar vara syntolkade och ha uppläst textremsa inom tre år.164 Projektet – medskapande museiutveckling vid är ett nytt treårigt projekt som fått stöd från arvsfonden.