rfr · H10WRFR11 · 2014-01-01 00:00:00 — Det ska säkra att Gripenprogram sköts ändamålsenligt och konsekvent och minimera affärsrisken. och har bestämt att () ska ha ett enda verktyg för att identifiera och klara risker i sina affärs- och kärnprogram. Många kunder vill ha ett internationellt erkänt programverktyg och GI har därför valt LCM. 243Länsrätten i , mål nr 11777-03, dom meddelad . 244Kammarrätten i , mål nr 922-04, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV i Gripensystemen och han hade viktiga grundkunskaper i mekanisk ingenjörsteknik och flyg. Av den anledningen skulle han leda och förestå militära flygplansexportprogram och effektivt introducera och tillämpa LCM för GI:s kunder. hade erfarenhet från och dess program. Liksom i ovanstående mål ansåg länsrätten att T.M:s arbete var betydelsefullt för GI, men ansåg det inte visat att han hade uppnått den höga kompetensnivå eller höga specialisering som avses i 11 kap. 22 § första stycket 1 IL. Man ansåg honom heller inte vara nyckelperson enligt punkt 3 samma paragraf. Domen överklagades till kammarrätten. Rätten tog dock, till skillnad från tidigare instanser, fasta på att T.M. rekryterats just för sin erfarenhet av LCM, erfarenhet som helt saknades i . Rätten menade att har ett stort intresse av att konkurrera med Gripenflygplanen på exportmarknaden och att LCM var en viktig faktor för att kunna konkurrera. I kraft av sina kunskaper om LCM var T.M. att betrakta som nyckelperson. Överklagandet bifölls och T.M. Det går inte att utläsa huruvida T.M. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. 1.21 Testingenjör inom (Gripen Overseas) Ltd UK:s Sverigefilial avslog (Gripen Overseas) Ltd UK:s Sverigefilials ansökan om skattelättnader enligt 11 kap. 22 § IL för testingenjör . Nämnden fann inte att han hade uppnått den höga kompetensnivå eller hade den unika inriktning som krävdes för att omfattas av lagens expertbegrepp. befanns inte heller inneha någon företagsledande position eller i kraft av sina arbetsuppgifter vara nyckelperson. Beslutet överklagades till länsrätten. Liksom i tidigare fall anförde bolaget där till stöd för sin talan att (Gripen Overseas) var ett bolag som bildats för att underlätta anställning av personal i . De anställda utförde dock sitt dagliga arbete i andra företag – och . Det senare var ett joint venture-företag som ägdes av och och hade bildats i syfte att sluta avtal om leverans av Gripens försvarssystem till utländska kunder. beskrevs som ett för unikt projekt: är enda tillverkare av militära flygplan och dessutom ett av världens ledande högteknologiska företag och ledande inom framtida försvarsteknik. Därutöver måste planen också anpassas efter köparlandets behov och krav. konkurrerar på exportmarknaden mot det bästa och mest avancerade flyget i världen, vilket innebär att man måste rekrytera expertis av världsklass. arbetade som testingenjör vid system- och flygtestavdelningen för JAS 39 EBS Gripen. Han hade gett ut testbeskrivningar, utfört tester i all- 245Länsrätten i , mål nr 20207-03, dom meddelad . 246Kammarrätten i , mål nr 920-04, dom meddelad . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 männa system, värderat testdata och skrivit testrapporter. Hans ursprungliga uppdrag i hade varit att arbeta med (). Han skulle då testa och rapportera utvecklingsresultat gällande det uppgraderade ECS. Han hade också arbetat med att riggtesta nya landningsställ. Riggtesting innebär att man använder en markprovsanläggning, en rigg, för att testa t.ex. flygplanets ECS innan det kan certifieras och tillåtas flyga. För att kunna utföra detta arbete krävs en universitetsexamen samt åtskilliga års erfarenhet av design och test av militära flygplans ECS. I synnerhet erfarenhet av att testa syreproduktionssystem var viktig och den hade J.N. förvärvat som systemingenjör vid och Royal Navy. Någon med hans kunskaper hade inte gått att hitta i . Länsrätten hyste inget tvivel om att J.N. hade en viktig funktion i , men liksom fann den att bolaget inte kunnat visa att hans arbetsuppgifter krävde sådan kompetensnivå eller specialistkunskap som avses i lagstiftningen. hade heller ingen nyckelposition eller företagsledande position. Bolaget överklagade domen till kammarrätten. Kammarrätten ansåg, liksom i ovanstående mål, att har ett stort intresse av att konkurrera med Gripenplan på exportmarknaden och att rekrytering av internationellt eftersökt kompetens var en förutsättning för det förra. Rätten tog fasta på att projektmedarbetarna handplockats och menade att var och en av dem hade unik kompetens som med den bidrar till produktionen av konkurrenskraftiga flygplan. hade erfarenhet av flygplansproduktion, med specialisering på skrov, motorer och mekaniska system, från Royal Navy och . Få personer med hans erfarenhet och kompetens fanns att finna internationellt, varför han enligt rätten var att betrakta som teknisk specialist inom sitt område. Detta gjorde att kammarrätten till skillnad från tidigare instanser fann att J.N. levde upp till kraven för att ses som expert enligt 11 kap. 22 § första stycket 1 IL. Det går inte att utläsa huruvida J.N. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. 1.22 Vice president med ansvar för låntagare inom Svenska kapitalmarknadsenhet avslog Svenska ansökan om skattelättnad för H.S. H.S. arbetade som Vice President och ansvarade för låntagare inom bankens kapitalmarknadsenhet med fokus på den finska marknaden. Nämnden bedömde att personen i fråga inte kvalificerade sig som expert eller nyckelperson i den mening som avses i 11 kap. 22 § IL. Inte heller personens kunskaper om den finländska marknaden eller färdighet i det finska språket föranledde nämnden att göra någon annan bedömning då dessa ansågs vara av för allmän karaktär. H.S. överklagade beslutet 247Länsrätten i , mål 20205-03, dom meddelad . 248Kammarrätten i , mål nr 926-04, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV och hävdade att han var att betrakta som såväl expert som nyckelperson då han bl.a. hade en nyckelroll i integrationen av två avdelningar, hade ett totalansvar för flera av bankens största kunder, hade djuplodade kunskaper inom den finansiella industrin samt hade ovärderliga och personliga kontakter i det finska näringslivet. Banken och H.S. menade vidare att det inte var möjligt att rekrytera någon person med motsvarande kompetens i . Länsrätten bedömde, med hänvisning till lagtextens utformning och innehållet i förarbetena, att utöver en mycket hög specialisering eller kompetensnivå torde det krävas att arbetsuppgifterna skulle vara på en tillräcklig nivå. Rätten menade att det inte framkom att H.S. arbete som Vice President med tillhörande arbetsuppgifter var tillräckligt kvalificerade för att berättiga honom till skattelättnader enligt punkt 1. H.S. hade inte sådant allmänt ansvar för den allmänna ledningen och förvaltningen att han skulle anses ha företagsledande uppgifter. Länsrätten ansåg inte heller att personens hade en tillräckligt hög grad av specialisering och kompetensnivå för att kunna benämnas nyckelperson i företaget. Länsrätten avslog således överklagandet.249 Kammarrätten i och Regeringsrätten beslutade att inte meddela prövningstillstånd i målet.250 Det går inte att utläsa huruvida H.S. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. H.S. uppges emellertid ha en mycket hög lön. 1.23 Ledare för och delägare i kommanditbolaget som bygger upp rådgivningsverksamhet inom den finansiella sektorn i beslutade att avslå kommanditbolaget ansökan om skattelättnader för K.B. var vd, som han genom sitt eget bolag också var partner i samma bolag tillsammans med . menade att han visserligen kunde ses som företagsledare, men hans ägarintresse i kommanditbolaget gjorde att han inte, mot bakgrund av lagstiftningens allmänna syfte, uppfyllde villkoret i 11 kap. 22 § första stycket 3 IL. Syftet, såsom det framgår av förarbetena, var bl.a. att skapa incitament för företag att behålla eller förlägga koncernledande funktioner som kräver utländsk personal i , att främja forskning och produktutveckling av internationellt snitt här samt att bidra till att ny teknologi och ny kunskap används i landet. och kommanditbolaget överklagade beslutet till länsrätten. Bland annat anfördes att Permira alltid använde kommanditbolagsliknande strukturer i sin verksamhet i andra länder. Detta för att garantera riskkontrollen i verksamheten och för att integrera det lokala kontoret i hela rådgivningsverksamhet. avträder som vd kommer hans andel i bolaget att 249Länsrätten i , mål nr 2189-03, dom meddelad . 250Kammarrätten i , mål nr 2895-04, beslut och Regeringsrätten, mål nr 4527-05, beslut . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 överlåtas till nya partner eller Permira. Man menade att det inte kunde råda något tvivel om att K.B:s företagsledande position var en sådan som avses i lagstiftningen. Vidare åberopades länsrätten i dom i mål 20627- 02, där G.F. hade beviljats skattelättnader för arbete i ett bolag han själv ägde (se 1.16). ansåg att länsrätten skulle fastställa beslut. Länsrätten började med att konstatera att den åberopade domen ännu inte vunnit laga kraft, då den överklagats till kammarrätten. Rätten fann dock att utredningen i målet visade att K.B. var att anse som företagsledare och att det saknades stöd för att se hans ägarintresse i bolaget som ett hinder för att få skattelättnad. Länsrätten biföll överklagandet och menade att K.B. var berättigad till skattelättnad i enlighet med 11 kap. 22 § 3 IL.251 överklagade länsrättens beslut och yrkade att K.B. inte skulle beviljas skattelättnader enligt 11 kap. 22 och 23 §§ IL. Med hänvisning till lagstiftningens allmänna syfte och det faktum att de företagsledande uppgifterna avsåg ett företag i vilket arbetstagaren hade ett väsentligt ägande menade att villkoren för skattelättnader inte var uppfyllda. I den dom som K.B. åberopade (se nedan) beviljades inte skattelättnader för personen i fråga i egenskap av företagsledare utan i egenskap av specialist. menade att den aktuella domen saknade värde i föreliggande mål. Kommanditbolaget och K.B. anförde att reglerna om skattelättnader i förarbetena motiverades av att skapa incitament för företag att stanna kvar eller börja verka i . Bedömningen av huruvida detta syfte uppnåtts borde inte påverkas av att den skatteskyldige har ägarintressen i bolaget. I ovan nämnda dom (se 1.16) hade personens delägarskap i bolaget inte stått i vägen för beviljande av skattelättnad. Kammarrätten ansåg i likhet med länsrätten inte heller att ägarintresse kunde hindra en anställd från att beviljas reducerad skatt. Däremot menade man vid en helhetsbedömning av bolagets verksamhet, storlek och K.B:s kunnande och arbetsuppgifter att kraven i 11 kap. 22 § första stycket 3 IL inte var uppfyllda. Kammarrätten biföll överklagande.252 K.B. överklagade domen till Regeringsrätten men inget prövningstillstånd beviljades.253 Det går inte att utläsa huruvida K.B. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. 1.24 Prissättningsdirektör inom (Gripen Overseas) Ltd UK:s Sverigefilial avslog (Gripen Overseas) Ltd UK:s Sverigefilials ansökan om skattelättnader för prissättningsdirektör . Nämnden fann varken att C.W. levde upp till lagstiftningens krav på en expert (mycket hög kompetensnivå eller unik specialisering) eller att han var 251Länsrätten i , mål nr 21181-03, dom meddelad . 252Kammarrätten i , mål nr 3907-04, dom meddelad . 253Regeringsrätten, mål nr 3537-07, beslut . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV att betrakta som nyckelperson till följd av sin expertis eller sin position i företaget. Beslutet överklagades till länsrätten. I sitt yrkande på skattelättnader för C.W. anförde (Gripen Overseas) att man var ett bolag som bildats för att underlätta anställning av personal i . De anställda utförde dock sitt dagliga arbete i andra företag – och . Det senare var ett joint venture-företag som ägdes av och och hade bildats i syfte att sluta avtal om leverans av Gripens försvarssystem till utländska kunder. beskrevs som ett för unikt projekt: är enda tillverkare av militära flygplan och dessutom ett av världens ledande högteknologiska företag och ledande inom framtida försvarsteknik. Därutöver måste planen också anpassas efter köparlandets behov och krav. konkurrerar på exportmarknaden mot det bästa och mest avancerade flyget i världen, vilket innebär att man måste rekrytera expertis av världsklass. var som prissättningsdirektör på den första kontakten för allt i fråga om värdering, kostnader och prissättningsaktiviteter i samband med erbjudanden till kunder. Prissättningsdirektören har alltså en nyckelroll i den affärsvinnande processen och dennes kompetens är väsentlig för upprätthållandet av kommersiella position. arbetade med att tolka och förstå potentiella kunders krav samt att säkerställa att priset som presenteras för kunden täcker alla kostnader för företaget som kundens alla krav är uppfyllda. Vidare måste de kommersiella villkoren skydda . För att kunna göra detta måste C.W. kunna fastställa, analysera och tolka det finansiella och tekniska innehållet i alla leverantörsförslag till . Länsrätten fann i sin bedömning att C.W. visserligen hade en betydelsefull roll på , men fann inte att hans arbetsuppgifter låg på en sådan nivå att det hade funnits svårigheter att rekrytera en person med samma kompetens inom landet, vilket är ett krav för skattelättnader enligt 11 kap. 22 § första stycket 1 IL. Man fann inte heller att C.W:s arbetsuppgifter låg på en sådan hög specialistnivå att han oavsett eventuella rekryteringssvårigheter skulle vara berättigad till skattelättnader som expert. Han hade vidare ingen företagsledande position eller nyckelposition enligt punkt 3 samma paragraf, menade rätten. Domen överklagades till kammarrätten. Kammarrätten fann, liksom länsrätten, att C.W:s erfarenhet av prissättningsprocedurer från bl.a. UK och hans arbete som prissättningsdirektör inte gav honom den unika kompetens som krävdes för skattelättnader enligt 11 kap. 22 § 1 eller 3 IL. 254Länsrätten i , mål nr 20209-03, dom meddelad . 255Kammarrätten i , mål nr 1518-04, dom meddelad . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 1.25 Delägare av, firmatecknare för och investeringsteamsansvarig på avslogs ansökan om skattelättnader för delägaren, firmatecknaren och ledaren för ett investeringsteam, D.V-J. hade rekryterats och gjorts till delägare på grund av sin kännedom om den danska marknaden där företaget ville satsa. ansåg emellertid att D.V-J. varken var att betrakta som expert eller nyckelperson i lagens mening. Bolaget överklagade beslutet till länsrätten. Till stöd för sitt yrkande på skattelättnader anförde bolaget att en anställd delägare i ett aktiebolag, som enbart har fyra ägare, och som dessutom är styrelseledamot med firmateckningsbehörighet i samma bolag vars vd-roll innehas av styrelsen, måste betraktas som ansvarig för bolagets allmänna ledning och förvaltning. Vidare är D.V-J. expert på strukturerad finansiering och förvärvsfinansiering med särpräglade kunskaper om den danska marknaden och ett stort nätverk med kontakter inom den danska equity-marknaden. Då bolaget är ett rådgivningsbolag för investeringar i onoterade nordiska bolag, som sökte utöka sin verksamhet i , var det helt beroende av D.V-J:s kompetens. yrkade med samma motivering som på avslag på överklagandet. Länsrätten dömde också i enlighet med det . För det första menade rätten att D.V-J. inte var att betrakta som expert i lagens mening, utan att frågan i målet var om han var nyckelperson. För det andra menade man att han inte kunde sägas ha ett sådant ansvar för bolagets allmänna ledning och förvaltning att hans arbetsuppgifter kunde betraktas som företagsledande. inte levde upp till expertkravet kunde han inte heller anses inneha en nyckelposition i företaget, då förarbetena anger att en sådan är nyckelperson i kraft av sin speciella kompetens. Bolaget överklagade domen till kammarrätten där man anförde att D.V-J. ingick i styrelsen och där ansvarade för bolagets organisation och förvaltning. Liksom övriga styrelsemedlemmar ansvarade han därutöver för den löpande verksamheten. ägde av bolaget. Vidare tryckte man igen på D.V-J:s expertis. Hans kunskaper om den danska M&A-marknaden var unika och hans rådgivning resulterade i investeringar om . Beloppens storlek och D.V-J:s höga lön var bevis på att han var en verklig expert. bestred bifall till överklagandet. Kammarrätten tog fasta på D.V-J:s unika kompetens. Man konstaterade att han betraktades som expert på strukturerad finansiering och förvärvsfinansiering i branschen samt att hans kunskaper om den danska marknaden var särpräglade. Hans specialistkunskap hade gjort att han rekryterats till från . Kammarrätten kom fram till att D.V-J:s kunskaper sammantaget var helt nödvändiga för bolaget och att de fick betraktas som specialistbetonade. Till skillnad från länsrätten fann man även att D.V-J:s ställning, som styrelse- 256 Länsrätten i , mål nr 22835-03, dom meddelad . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV ledamot och firmatecknare, var företagsledande. På grund av detta levde han upp till nyckelpersonskraven i IL. D.V-J uppges ha en hög lön. 1.26 Vice President, and Organizational Development inom SCA avslog Aktiebolagets (SCA) ansökan om skattelättnad för S.G., anställd som Vice President, and Organizational Development, enligt 11 kap. 22 och 23 §§ IL som expert alternativt nyckelperson i bolaget. Nämnden menade att S.G. saknade den höga kompetensnivå eller specialisering som krävs för att kunna anses vara expert och att detta i sin tur gjorde att han inte heller kunde klassas som nyckelperson, då liknande kompetenskrav i princip bör ställas på en sådan som på en expert. SCA överklagade beslutet till länsrätten. Till stöd för sitt yrkande på skattelättnader för S.G. anfördes att bedömningen av vilka uppgifter som medför en nyckelposition i ett företag borde göras med utgångspunkt i förhållandena på det enskilda förtaget och inte i den enskilda individens kompetens. SCA menade att det faktum att nämnden hade ställt samma krav på en expert som på en nyckelperson stod i strid med lagregelns ordalydelse och syftet med lagen. var utsänd från till för en treårsperiod. Då SCA hade expanderat kraftigt behövde man någon med kunskap om bl.a. amerikansk organisations- och företagskultur som kunde ansvara för integreringen av amerikanska bolag i koncernen. Enligt SCA var S.G:s position synnerligen viktig för bolagets tillväxtstrategi. Länsrätten resonerade dock precis som : S.G. hade inte tillräcklig kompetensnivå för att betraktas som expert. Med hänsyn till lagens utformning, det övergripande syftet bakom den samt vad som framgår i förarbetena torde det krävas hög specialisering eller kompetensnivå även för att ses som nyckelperson och komma i fråga för skattelättnader enligt 22 § första stycket punkt 3. kunde inte heller anses ha någon företagsledande roll, då han saknade ansvar för företagets allmänna ledning och förvaltning. SCA fick därför avslag på sin överklagan.258 SCA överklagade domen till kammarrätten. Bolaget tryckte återigen på att huruvida man får anses ha en nyckelposition i ett företag eller ej ska avgöras av arbetsuppgifterna personen i fråga utför för företaget. I detta menade man sig ha stöd i propositionen som föregick ovan nämnda lagrum. Vidare anförde SCA att S.G. inte bara ansvarade för integreringen av amerikanska bolag i koncernen, utan dessutom alla nyförvärv i , och . Hans erfarenhet från andra internationella koncerner var i det hänseendet ovärderlig. Dessutom, menade man slutligen, hade han kompetens nog för att även betraktas som expert enligt punkt 1. Det senare höll dock kammarrätten 257Kammarrätten i , mål nr 2477-04, dom meddelad . 258Länsrätten i , mål nr 10205-04, dom meddelad . SAMMANFATTNING AV 5 2013/14:RFR11 inte med om. Kammarrätten ansåg däremot att personer som är avsedda att underlätta en omstrukturering på ett stort företag, som S.G. på SCA, fick anses ha nyckelpositioner. En förutsättning för detta måste vara att man har speciell kompetens för detta samt att omstruktureringen är omfattande och viktig för företagets fortlevnad. I detta fall, menade rätten, var omständigheterna sådana och S.G. var att betrakta som nyckelperson enligt 11 kap. 22 § första stycket 3 IL. Överklagan bifölls.259 överklagade domen till Regeringsrätten, som dock inte prövade fallet.260 Det går inte att utläsa huruvida S.G. hade en månadslön som översteg två prisbasbelopp. 1.27 Rådgivare inom corporate finance vid avslog forskarskattenämnden A.K.N:s, anställd av , ansökan om skattelättnader enligt 11 kap. 22 och 23 §§ IL. Skälen för detta var att han saknade kompetens av unikt och särskilt slag, ett kriterium som framställs i förarbetena, och att A.K.N. inte kunde betraktas som nyckelperson, då i princip samma kompetenskrav borde ställas på en expert som på en nyckelperson. överklagade beslutet till länsrätten. Till stöd för sitt yrkande på att medges skattelättnader anförde A.K.N. att han, arbete med global investeringsbankverksamhet (på ), hade utvecklat kompetens inom corporate finance utanför , unik kunskap om bolagets nätverk och produkter samt stor erfarenhet av affärsuppgörelser i . var flerspråkig och hade masterexamen i både ekonomi och juridik. Detta sammantaget innebar att A.K.N:s kompetens skulle ha varit svår att finna inom och att han uppfyllde lagens krav på en expert. Vidare var han också att betrakta som nyckelperson. kontor i var en filial till det brittiska företaget och därför saknades någon formell ledningsposition. var dock en av enbart två specialister på Sverigekontoret och representerade satsning i . I kraft av detta var han att betrakta som nyckelperson. Slutligen anförde han att personer som var anställda av konkurrenter till , vid betydligt större kontor än det han jobbade vid, hade beviljats skattelättnader och att detta borde vara till fördel för honom i målet. Länsrätten fann dock, liksom , att A.K.N. inte levde upp till expertrekvisitet. Den stödde sig mot förarbetena där man kan läsa att de personer som avses ska vara verksamma inom tekniskt avancerad och kunskapsintensiv verksamhet där konkurrerar internationellt om arbetskraften. Länsrätten fann honom heller inte vara nyckelperson i företaget. Hans arbetsuppgifter förutsatte inte en sådan kompetensnivå och ställde inte krav på sådan specialistkompetens att de gav A.K.N. 259Kammarrätten i , mål nr 6901-04, dom meddelad . 260Regeringsrätten, mål nr 2462-06, beslut . 2013/14:RFR11 BILAGA 5 SAMMANFATTNING AV Vidare kunde han heller inte anses ha en företagsledande roll. Överklagandet avslogs därmed.261 Domen överklagades till kammarrätten och senare till Regeringsrätten, men domstolarna beviljade inte prövningstillstånd i målet.262 1.28 Projektledare för projekt inom med uppgift att att utveckla en gemensam plattform för , och Macks lastvagnar avslog en ansökan från om skattelättnader för ingenjören . Nämnden ansåg att S.C. varken var att betrakta som expert eller nyckelperson enligt 11 kap. 22 och 23 §§ IL. Två av ledamöterna var dock av skiljaktig mening. I sitt överklagande till länsrätten anförde att man väntade sig synergieffekter efter förvärven av och i och med skapandet av gemensamma plattformar, delar som kan användas av samtliga märken, vilket skulle leda till stora besparingar för företaget. S.C., anställd som Vehicle Range Analyst, arbetade med ett projekt som gällde uthållighet och köregenskaper genom viktoptimering. menade att S.C., i kraft av att ha arbetat på , tillförde teknisk kunskap (om de andra märkena) som var helt nödvändig för projektet och som inte fanns att tillgå i . I sin bedömning gick länsrätten emellertid på linje. S.C:s befattning som fordonsanalytiker krävde inte den sortens kunskaper som kvalificerar till expertepitet enligt 11 kap. 22 § första stycket punkt 1 IL. Med beaktande av lagens allmänna syfte, att göra det lättare för att konkurrera om internationellt eftertraktad arbetskraft, var S.C.