rir · H2B55 · 2014-03-25 00:00:00 — Gruppen deltidsarbetslösa är heterogen och granskningen visar att förändringen slår olika inom gruppen. Jämförelser inom gruppen deltidsarbetslösa visar att deltidsarbetslösa med långa deltider lämnar Arbetsförmedlingen i större utsträckning än deltidsarbetslösa med korta deltider. Detta gäller oavsett om det gäller avaktualisering för arbete eller avaktualisering för annan känd eller okänd orsak. Den grupp där förändringen fått tydligast negativa konsekvenser är de deltidsarbetslösa som arbetar (korta deltider). Dels blev omställningstiden för gruppen väsentligt kortare då de de kan få ersättning för uppnås snabbare än för dem som arbetar . Dels visar analysen att de i större utsträckning kvarstår hos Arbetsförmedlingen jämfört med dem som arbetar lång deltid. Det är därför rimligt att anta att överutnyttjandet var ett mindre problem bland dessa jämfört med dem som arbetar lång deltid. Vi finner även stöd för detta från de intervjuer som gjorts med arbetsförmedlare som uppger att dessa deltidsarbetslösa kvarstår hos förmedlingen och fortsätter arbeta korta deltider eller övergår till heltidsarbetslöshet. För att klara försörjningen övergår de i viss utsträckning till försörjningsstöd efter att de blivit utförsäkrade från arbetslöshetsförsäkringen, uppger arbetsförmedlarna. Arbetsförmedlingen bör få uppdrag om insatser riktade till deltidsarbetslösa, främst till dem med korta deltider Deltidsarbetslösa med korta deltider är sysselsatta på arbetsmarknaden, men riskerar vid utförsäkring långtidsarbetslöshet om de inte får insatser. Vi ser i analyserna ovan att övergången från deltids- till heltidsarbetslöshet har ökat efter reformen. satsningar på deltidsarbetslösa visar att det kan röra sig om relativt små insatser som behövs för ett stärka de deltidsarbetslösas humankapital och konkurrenskraft på arbetsmarknaden. HelaProjektet75 visade att kompetensutveckling var en viktig del och i många fall avgörande för den deltidsarbetslösas möjlighet att öka sin arbetstid. Exempelvis visade projektet att relativt korta och relativt billiga insatser såsom körkorts- eller kassautbildning kunde vara skillnaden mellan att få heltid eller inte. Detta bekräftas även från de intervjuer som gjorts med arbetsförmedlare på förmedlingskontor. De uppger att det ofta rör sig om ett behov av utbildningsinsatser för att höja humankapitalet för att öka dessa individers möjlighet till en högre sysselsättningsgrad; exempelvis nämns att språkkunskaperna behöver förbättras bland deltidsarbetslösa inom vården. Detta ligger även i linje med de uttalanden som görs i budgeten för 2013.76 Där bedömer regeringen att fler åtgärder bör vidtas tidigt i arbetslösheten för att motverka att fler blir långtidsarbetslösa. Vi har även i granskningen i samband med intervjuerna noterat att de närmast berörda aktörerna, exempelvis företrädare centralt för arbetsgivareorganisationer och fackföreningar, är kritiska till Arbetsförmedlingens insatser för deltidsarbetslösa. Insatserna bedöms dels som alltför få, dels som inte anpassade för denna grupp. ser en potentiell effektivitetsvinst i att rikta insatser mot deltidsarbetslösa, istället för att låta dessa övergå till långtidsarbetslöshet och ökade kostnader för individen och samhället. Anpassade insatser för deltidsarbetslösa i syfte att öka deras konkurrenskraft på arbetsmarknaden ger större möjlighet till egen försörjning och ökad sysselsättningsgrad utan omvägen via långtidsarbetslöshet. Mot denna bakgrund bör regeringen ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att ge riktade insatser för deltidsarbetslösa, och då särskilt för dem som har korta deltider för att öka effektiviteten på arbetsmarknaden. Regeringens underlag var begränsat Underlaget som regeringen hade inför förändringen baserades främst på tidigare forskning. Som genomgång av denna forskning visar, är resultaten från forskningen på området inte är entydig. ansåg också att beräkningarna av reformens effekter var osäkra och uppföljning av reformen har främst skett internt inom . Varför det maximala antalet deltidsdagar blev 75 har inte kunnat lämna närmare information om. Det finns dock inget stöd i forskning eller annan erfarenhet om ett optimalt antal deltidsdagar. 75För en mer detaljerad beskrivning av HelaProjektet se exempelvis Slutredovisning av HelaProjektet, (2006). 2012/13:1 utgiftsområde 14. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Regeringen kan förbättra rapporteringen av resultaten om de förändrade deltidsreglerna Den i budgetpropositionen 2008 angivna ekonomiska besparingen om för perioden –2010 har uppgått till sex miljarder, enligt de beräkningar Rikservisonen har gjort utifrån underlag från IAF. Denna relativt stora avvikelse på två miljarder, borde fortlöpande ha återrapporteras till . Detta särskilt mot bakgrund av att underlaget till beräkningarna inför förändringen, enligt intervjuer vid , var osäkra. Det är först efter ett tillkännagivande från som regeringen vidtagit åtgärder syftande till översyn av deltidsförändringen som genomfördes . Översynen planeras bli klar , det vill säga närmare efter förändringens införande. bedömer att denna hantering inte är tillräckligt snabb, inte minst mot bakgrund av att effekterna inför reformen bedömdes som osäkra. rekommenderar regeringen att: ––utvärdera effekter av beslutade arbetsmarknadsreformer både gällande sysselsättningseffekter och utgiftsminskningar, särskilt när beräkningsunderlagen är osäkra ––fortlöpande informera om avvikelser från tidigare beräkningar i statsbudgeten ––ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att rikta insatser mot deltidsarbetslösa, särskilt för arbetssökande med korta deltider. , (2006). (2006). Deltidsarbetslöshet i stadsdelen . HelaProjektet, 2006:10, . Betänkande 2007/08: AU1. Betänkande 2007/08: FiU1. Budgetlag (2011:203). (1972). Regression Models and Life-Tables, Series B (Methodological), Vol. 34, No. (1972), pp.187–220. Cockx B., Goebel, C. & , S. (2013). Can income support for part-time workers serve as a stepping-stone to regular jobs? An application to young long- term unemployed women. Empirical Economics, 44: 189–229. Ekonomiska avdelningen 2011:1 Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas?. Farber H.S. (1999). Alternative and part-time employment arrangements as a response to job loss. , 17(4): 142–169. (2005). Deltidsarbetslöshet och deltidsarbete i . Förklaringsmodeller och statistik Working paper / HelaProjektet, 2005:6, (1997). The dynamic demand for part-time and full-time labour. Economica, 64 (): 495–507. (1998). , Consumption Smoothing, and : Evidence from the PSID and CEX. (eds.) Research in Employment Policy, vol. 1, Stamford, CT: JAI. (red.) (2008) Välfärd på deltid, : SNS. Joshi H., Macran S., & Dex S. (1996). Employment after childbearing and womens subsequent labour force participation: Evidence from the British 1958 birth cohort. , 9(3): 325–348. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA (2008). Part-time work and involuntary part-time work in the private service sector in . Economic and Industrial Democracy, 29(2): 217–248. (2002). Labor Supply Effects of . I Auerbach, A. & Feldstein, M. (red.) Handbook of Public Economics, vol. Kyyrä T., Parrotta P. & Rosholm M. (2009). The effects of receiving supplementary UI benefits on unemployment duration. discussion papers, No. (2010). Partial unemployment insurance benefits and the transition rate to regular work. , 54: 911–930. Lag (1996:1059) om statsbudgeten. LO (2011). En arbetslöshetsförsäkring värd namnet. Maddala G.S. (1983). Limited-Dependent and Qualitative Variables in Economics, : , pp. 257–91. ., Iacus S., King G. (2010). Exact Matching in Stata, , 9(4): 524– 546. (1996). Unemployment insurance rules, joblessness, and part-time work. Econometrica, 64(3): 647–682 (1990). Unemployment insurance and unemployment spells. 58(): 757–782. (1974). Schooling, Experience and Earnings. (1985). and the Distribution of 28 (April): 85–101. & , J. (2011). Transition from part–time unemployment: Is part–time work a dead end or a stepping stone to the labour market?. Economic and Industrial Democracy, 32:569–589. (2003). Deltidsarbete of deltidsarbetslöshet. Working paper 2003:1. (2005). A-kassa på deltid. Ett ständigt problem inom arbetslöshetsförsäkringen. : , Working Paper från HelaProjektet 3, Arbetslivsrapport 19, 2005 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete. 2007/08:1, utgiftsområde 13, Budgetpropositionen . (1983). Youth permanent part-time employment as a labour market alternative to full-time work: A longitudinal analysis. , 4(3): 179–191. (2006) insatser för att minska deltidsarbetslösheten. , RiR, 2006:1, . (1996) Are involuntary part-time workers indeed involuntary? Industrial and , 49(3): 522–536. SOU 1999:27 DELTA – Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättningen. (1997) Part-Time Employment: A or a ? Aldershot: Avebury. (1996) Half a : Bad and Good Part-Time in a Changing Labor , PA: . EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Tabell 1 A Resultat multinomial regressionsanalys, log oddskvoter samt oddskvoter för deltidsarbetslösa att lämna Arbetsförmedlingen jämfört med helt arbetslösa. Standardfel inom parantes. Byter nuvarande status hos Koefficient ekoefficient = odds kvot 0,246*** (0,005) –0,186*** (0,002) 0,068*** (0,001) –0,001*** (0,000) –0,068*** (0,002) –0,401*** (0,002) –0,056*** (0,006) Gymnasial utbildning, högst 2-årig 0,035*** (0,005) 0,042*** (0,005) Eftergymnasial utbildning kortare än 3 år 0,313*** (0,005) Eftergymnasial utbildningm, eller läxangre 0,335*** (0,005) 0,431*** (0,012) av annan känd eller okänd orsak 0,428*** (0,008) 0,080*** (0,003) –0,157*** (0,001) EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Koefficient ekoefficient = odds kvot av annan känd eller okänd orsak: 0,002*** (0,001) 0,595*** (0,003) 0,079*** (0,003) –0,019** (0,007) Gymnasial utbildning, högst 2-årig –0,257*** (0,006) –0,421*** (0,006) Eftergymnasial utbildning kortare än 3 år –0,298*** (0,007) Eftergymnasial utbildning, eller längre –0,302*** (0,007) –0,168*** (0,022) Notera: Jämförelsekategorin vad gäller utfall är att kvarstå hos Arbetsförmedlingen. Jämförelsegruppen är helt arbetslösa med ersättning som inte har tagit ut deltidsersättning. Högsta utbildningsnivå förgymnasial utbildning är referenskategorin. En individ kan förekomma . *** Signifikant på 1-procentsnivån. ** Signifikant på 5-procentsnivån. Tabell 2 A Resultat multinomial regressionsanalys, oddskvoter för de deltidsarbetslösa med lång deltid att lämna inskrivning hos Arbetsförmedlingen jämfört med de deltidsarbetslösa med kort deltid. Byter nuvarande status hos Koefficient ekoefficient = odds kvot 0,147*** (0,010) –0,147*** (0,005) 0,056*** (0,001) –0,001*** (0,000) –0,131*** (0,006) –0,277*** (0,006) 0,035** (0,017) Gymnasial utbildning, högst 2-årig 0,078*** (0,015) 0,100*** (0,015) Eftergymnasial utbildning kortare än 3 år 0,349*** (0,016) Eftergymnasial utbildning, eller längre 0,385*** (0,016) 0,571*** (0,036) Koefficient ekoefficient = odds kvot av annan känd eller okänd orsak 0,149*** (0,015) –0,037*** (0,008) –0,104*** (0,002) 0,001*** (0,000) 0,561*** (0,008) –0,043*** (0,009) –0,003*** (0,019) Gymnasial utbildning, högst 2-årig –0,154*** (0,017) –0,201*** (0,017) Eftergymnasial utbildning kortare än 3 år –0,146*** (0,019) Eftergymnasial utbildning, eller längre –0,196*** (0,018) –0,067 *** (0,054) Notera: Jämförelsekategorin vad gäller utfall är att kvarstå hos Arbetsförmedlingen. Jämförelsegruppen är deltidsarbetslösa med ersättning som arbetar kort deltid. Högsta utbildningsnivå förgymnasial utbildning är referenskategorin. En individ kan förekomma . *** Signifikant på 1-procentsnivån. ** Signifikant på 5-procentsnivån. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Tabell 3 A Resultat löneekvationer. Standardfel inom parenteser. –0,010*** (0,001) –0,248*** (0,001) 0,144*** (0,000) –0,002*** (0,000) 0,011*** (0,000) –0,250*** (0,001) 0,198*** (0,001) 0,184*** (0,001) Notera: Högsta utbildningsnivå förgymnasial utbildning är referenskategorin. *** Signifikant på 1 procentsnivån. Tabell 4 A Resultat överlevnadsanalys. Övergång till sysselsättning, hazard-kvot. Standardfel inom parenteser. 1,322*** (0,002) 0,828*** (0,002) 1,026*** (0,000) 0,999*** (0,000) 0,907*** (0,002) 0,684*** (0,002) 1,025*** (0,008) Gymnasial utbildning, högst 2-årig 1,140*** (0,008) 1,129*** (0,008) Eftergymnasial utbildning kortare än 3 år 1,379*** (0,010) Eftergymnasial utbildning eller längre 1,379*** (0,010) 1,304*** (0,017) Notera: Högsta utbildningsnivå förgymnasial utbildning kortare än är referenskategorin. *** Signifikant på 1 procentsnivån. Tabell 5 A Resultat probitskattningar. Övergång till arbetslöshet (skat 11). Förvärvsarbetande som inte är arbetssökande i jämförelse med deltidsarbetslösa. Standardfel inom parantes. 0,147*** (0,007) –0,010*** (0,002) 0,005*** (0,000) –0,000*** (0,000) –0,007*** (0,002) 0,141*** (0,002) –0,114*** (0,003) –0,100*** (0,003) Notera: Förgymnasialutbildning är referenskategorin. *** Signifikant på 1 procentsnivån. EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det EFFEKTER AV FÖRÄNDRADE REGLER FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet