eunbil · H20N2F0638 · 2014-10-20 00:00:00 — Miljö, dp. Rådets möte (miljö) Rubrik: Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiven /98/EG om avfall, 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, 1999/31/EG om deponering av avfall, 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter. KOM (2014) 397 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiven /98/EG om avfall, 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, 1999/31/EG om deponering av avfall, 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter Fakta-PM 2013/14:FPM 104 , Ändring av flera direktiv om avfall Ej tidigare behandlad vid samråd med . Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av flera av EU:s avfallsdirektiv. Ändringsförslaget är en del av det s.k. gröna paketet som presenterades av kommissionen . Förslaget följer på den lagstadgade skyldigheten att se över avfallshanteringsmålen i tre direktiv: ramdirektivet om avfall, direktiv om deponering av avfall respektive om förpackningar och förpackningsavfall. Åtgärderna i förslaget ligger i linje med färdplanen för ett resurseffektivt och EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Målsättningen med förslaget är ett fullständigt genomförande av avfallshierarkin i alla EU:s medlemsstater, där man ser till att materialåtervinning och användning av återvunnet avfall blir en betydande och tillförlitlig källa till råvaror i unionen och där energiåtervinning och deponering begränsas till material och avfall som inte kan återvinnas. Enligt kommissionen bidrar förslaget också till genomförandet av EU:s råvaruinitiativ. Förslaget omfattar även förenkling av rapporteringskraven för medlemsstaterna i direktiven om förpackningar och förpackningsavfall, om uttjänta fordon och om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer. Utöver den lagstadgade översynen av målen syftar revideringen även till en förenkling av befintliga direktiv. Samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna ska stärkas för att säkerställa ett bättre genomförande av avfallslagstiftningen. Det råder stora skillnader i hur unionens lagstiftning genomförs i EU:s olika medlemsstater. deponerade sex medlemsstater av sitt kommunala avfall medan 18 medlemsstater deponerade av sitt avfall. Några medlemsstater deponerade av avfallet. Det råder således stora skillnader i hanteringen av avfall. Det är enligt kommissionen brådskande att vidta åtgärder för att komma till rätta med detta och att minska förlusten av resurser då EU förlorar en betydande mängd potentiell sekundär råvara. uppgick den totala produktionen av avfall till , varav av materialet återvanns medan resterande avfall gick till deponi eller förbränning. Ytterligare bedöms kunna återvinnas eller återanvändas. Kommissionen framför att EU således går miste om stora möjligheter till ökad resurseffektivitet och främjande av en cirkulär ekonomi, ökad tillväxt och fler arbetstillfällen. Ökad resurseffektivitet skulle även innebära kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser liksom minskat beroende av importerade råvaror. Förslaget till ändring av direktiven presenterades i rådsarbetsgruppen för miljö och även vid det informella miljöministerrådet . Förhandlingarna inleddes med presentation och diskussion om konsekvensanalysen samt om fem definitioner. Efter möte i rådsarbetsgruppen samt har en första genomgång gjorts av Kommissionens förslag. Flera medlemsstater har uttryckt svårigheter med att uppfylla den höga ambitionsnivån i kommissionens förslag. Inför har det italienska ordförandeskapet tagit fram följande diskussionsfrågor: Do Ministers consider the proposal’s overall level of ambition appropriate, also in light of the objectives set out in the 7th EAP? In particular, do Ministers believe that the proposed approach strikes the right balance between setting a long-term vision for recycling and taking sufficiently into account national circumstances and current performance levels? Do Ministers see the need to further develop any of the proposed measures (e.g. early warning system, minimum requirements for EPR) and if so, which ones do ministers believe need further work and in what way? Do Ministers consider waste prevention and reuse issues to be adequately taken into consideration in the Commission proposal? Rättslig grund och beslutsförfarande Förslaget innebär ändringar i sex av direktiven om hantering av olika avfallstyper. Fyra av dessa direktiv (direktiv /98/EG, direktiv /31/EG, direktiv /53/EG och direktiv /19/EU) antogs på grundval av artikel 192.1 i EUF-fördraget, medan direktiv /66/EG antogs på grundval av både artikel 192.2 och artikel 114 i EUF-fördraget och direktiv /62/EG antogs på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget. Därför grundas detta direktiv på artikel 192.1 i EUF-fördraget och på artikel 114 i EUF-fördraget i fråga om artikel 2. Enligt artikel 114 i fördraget om EUF-fördraget beslutar och rådet i enlighet med ordinarie lagstiftningsförfarande. Rådet fattar beslut i frågan med kvalificerad majoritet. Även enligt artikel 192.1 EUF-fördraget är det ordinarie lagstiftningsförfarande, vilket innebär medbestämmande med och kvalificerad majoritet i rådet. Regeringen välkomnar förslag och ser positivt på flera delar, såsom att deponering av återvinningsbart avfall ska fasas ut och att biologiskt nedbrytbart avfall ska samlas in separat. Regeringen anser att det är positivt med höga mål för förberedelse av återanvändning och återvinning av avfall. Regeringen anser dock att EU-gemensamma mål även bör fastställas för återvinning av textilier respektive för biologiskt nedbrytbart avfall så att energin och näringen tas tillvara. Regeringen är positiv till målet om att återvinningsbart avfall inte får deponeras men anser att kravet bör gälla . Regeringen konstaterar att avfallspolitiken kan ha stora synergieffekter med klimatpolitiken och EU:s utsläpp av växthusgaser, vilka bör tas tillvara. Minskad deponering av organiskt avfall har varit en signifikant bidragande orsak till att utsläpp av växthusgaser nu preliminärt har minskat jämfört med . För att nå målen i sjunde miljöhandlingsprogrammet som handlar om att främja giftfria kretslopp är det dock avgörande att i denna översyn av avfallslagstiftningen beakta frågan om utfasning av farliga ämnen så att dessa inte återcirkuleras genom återvinning. Styrmedel som driver på utfasning av farliga ämnen i kretsloppen är en förutsättning för att uppnå resurseffektivitet. För att säkerställa att det återvunna materialet håller en god kvalitet och att det finns en marknad för det återvunna materialet är det viktigt att säkerställa att särskilt farliga ämnen fasas ut ur kretsloppet och att riskerna med farliga ämnen minimeras – giftfria och resurseffektiva kretslopp ska eftersträvas. Produkt- och kemikalielagstiftningen behöver därmed samordnas med avfallslagstiftningen och förekomsten av farliga ämnen i återvunna material måste regleras för att åstadkomma en utfasning av särskilt farliga ämnen. Regeringen anser att det är viktigt att fokusera på att minska farliga ämnen i jungfruliga material och nya produkter. För att åstadkomma en utfasning av särskilt farliga ämnen bör i huvudsak samma krav gälla för produkter och varor som tillverkas av jungfruligt material som för produkter som tillverkas av återvunnet material. För att förekomsten av farliga ämnen i återvunna material ska kunna kontrolleras är det också viktigt att information om förekomst av farliga ämnen i materialet finns tillgänglig i hanteringskedjan och även når avfallsledet. För att överbrygga glappet mellan kemikalielagstiftningen och avfallslagstiftningen har regeringen lämnat ett flertal konkreta förslag på tillägg till de direktiv som ses över. Syftet är att främja den avfallshantering som innebär att farliga ämnen som utgör en risk hanteras på bästa sätt i enlighet med avfallshierarkin. Regeringen välkomnar slutligen ytterligare åtgärder för att minska den nedskräpningen. Regeringen har inte några invändningar vad gäller förslaget om ett system för tidig varning, s.k. early warning system. Regeringen är även positiv till gemensamma krav på producentansvar men förordar att sådana tas fram för specifika materialslag och föreslår därför att utreder möjligheterna till producentansvar för specifika produkter såsom textilier. Regeringen välkomnar ett mål för förebyggande av matavfall men anser att det ska vara bindande och att bör ändras eftersom flera medlemsstater arbetat med förebyggande av matavfall . Regeringen anser att EU-gemensamma indikatorer bör tas fram för avfallsförebyggande och att det ska ställas krav på att medlemsstaternas avfallsplaner och avfallförebyggande program ska innehålla mål och åtgärder samt indikatorer för att följa upp målen. inställning inställning är ännu inte känd. Förslaget De viktigaste ändringarna i förslaget är: - Harmonisering av definitioner och borttagande av obsoleta rättsliga krav. - Förenkling och rationalisering av rapporteringsskyldigheter. - Harmonisering och effektivisering av beräkningsmetoder för att bedöma medlemsstaternas måluppfyllelse samt förbättring av tillförlitligheten för statistik och nyckeltal. - Införande av ett system för tidig varning för att övervaka hur materialåtervinningsmålen uppfylls. - Införande av minimikrav för utökat producentansvar. - Höjning av målet för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall till minst 70 viktprocent . - Höjning av målen för återanvändning och återvinning av förpackningsavfall till 2030 med materialspecifika mål som gradvis ökar , för att nå för papper och kartong samt för plast för trä och för järnhaltig metall, aluminium och glas till 2030. - Utfasning av deponering av återvinningsbart avfall i deponier för icke-farligt avfall till 2025 (inklusive plast, papper, kartong, metall, glas och biologiskt nedbrytbart avfall). – Införande av en maximal deponeringsnivå om av den totala mängden kommunalt avfall som genererades under föregående år till 2025, med en möjlig skärpning till 2030. - Införande av förbud att deponera kommunalt avfall på deponier för inert avfall. - Införande av krav på att medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förebygga matavfall. Åtgärder ska vidtas längs hela livsmedelskedjan och syfta till att minska matavfallet med mellan och . - Införande av separat insamling av biologiskt nedbrytbart avfall . - Säkerställande av spårbarhet för farligt avfall. - Anpassning till artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget om delegerade akter och genomförandeakter. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget bedöms inte innehålla några bestämmelser som utgör problem i förhållande till svensk grundlag. Förslaget innebär betydande skärpningar såsom höjda mål för förberedelse av återanvändning och återvinning av avfall, att deponering av återvinningsbart avfall ska fasas ut, att biologiskt nedbrytbart avfall ska samlas in separat och att mål föreslås för att minska mängden matavfall. Förslaget syftar också till förenkling av rapporteringskraven gällande förpackningar och förpackningsavfall, uttjänta fordon, batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer. Våra mål för materialåtervinning av förpackningar som gäller är likvärdiga eller i de flesta fall högre än de som Kommissionen föreslår att ska gälla . Det finns ett undantag och det gäller förpackningar av trä. Här kommer vi att behöva titta närmare på Kommissionens förslag. Om Kommissionens förslag går igenom kommer vi också att behöva se över vissa av våra återvinningsmål till 2025 respektive 2030 då KOM har föreslagit höjda mål. Följande författningar kan komma att behöva ändras som genomför EU-direktiven i : 15 kap. (1998:808) Avfallsförordningen (2011:927) Förordningen (2001:512) om deponering av avfall Förordning (2006:1273) om producentansvar för förpackningar Förordning (2008:834) om producentansvar för batterier Förordning (2007:185) om producentansvar för bilar Förordning (2005:209) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter Ekonomiska konsekvenser Kommissionen har gjort en konsekvensanalys av förslagen. Enligt konsekvensanalysen bidrar kommissionens förslag till: Minskning av den administrativa bördan, särskilt för små verksamhetsutövare, förenkling och bättre genomförande av lagstiftningen, bl.a. genom att upprätta ändamålsenliga mål. Fler arbetstillfällen – mer än 180 000 direkta arbetstillfällen skulle kunna skapas , varav de flesta inte kan flyttas utanför EU. Minskade växthusgasutsläpp – omkring växthusgaser kan undvikas . Återföring till EU:s ekonomi av returråvaror som i sin tur kommer att minska beroendet av råvaruimport. Föreslagna åtgärder kommer att fungera som en katalysator för att säkerställa genomförandet av alla EU:s avfallsrelaterade mål, vilka kommer att bidra till att täcka mellan av EU:s totala efterfrågan på råvaror (beroende på typ av material). Positiva effekter på konkurrenskraften för EU:s avfallshanterings- och återvinningsbranscher samt EU:s tillverkningssektor (bättre program för utökat producentansvar och lägre risker förknippade med råvarutillgång). nedskräpning bedöms kunna minska till 2020 och till 2030. Kommissionen bedömer att förslaget inte påverkar EU-budgeten. Ytterligare analys av förslaget krävs för att bedöma eventuell påverkan på statsbudgeten liksom andra konsekvenser för . Det är svårt att uppskatta kostnaderna för hushåll, berörda företag, kommuner och myndigheter. Förslaget är ute på remiss till berörda aktörer med svarstid till och med .