rir · H2B53 · 2014-03-18 00:00:00 — konstaterar att civilsamhällets möjlighet att lämna anbud enligt Arbetsförmedlingen och försvåras av såväl komplexiteten i de upphandlingar som genomförs utifrån , som hur myndigheterna väljer att geografiskt och volymmässigt dela upp upphandlingarna. Till det kommer svårigheter för myndigheterna att i utformandet av förfrågningsunderlaget i en upphandling fånga det specifika med civilsamhället, när t.ex. krav på närhet enligt och Arbetsförmedlingen inte får ställas utifrån . Resultatet blir att enbart några få stora och väletablerade av civilsamhällets organisationer blir utförare av LOU-upphandlad verksamhet inom ramen för Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag, och det i ganska begränsad utsträckning. I fall förklaras den minskade upphandlingen av civilsamhället av den förändring av den organiserade sysselsättningen som har gjorts till följd av kortare asyltider. ser emellertid liknande problem kring upphandling och som Arbetsförmedlingen gör. Även den lokala samverkan uppges bli försvårad Av granskning framgår att både och Arbetsförmedlingen anser att utformningen av regelverket, som t.ex. , också försvårar myndigheternas lokala samverkan med civilsamhället. Exempelvis ser myndigheterna hinder att bidra finansiellt till den verksamhet som det civila samhället genomför lokalt och som och Arbetsförmedlingen anser bidrar positivt till genomförandet av respektive myndighets uppdrag. ser därför en risk att civilsamhället, i den mån man samarbetar med och Arbetsförmedlingen lokalt, förväntas bidra utan ekonomisk ersättning. Det kan minska civilsamhällets vilja att samverka med staten. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Möjlig målkonflikt som kan påverka upphandling och samverkan noterar att och Arbetsförmedlingen ser likartade problem i regelverket runt offentlig upphandling och hur det tillämpas, samt att det också anses påverka myndigheternas lokala samverkan med civilsamhället. granskning har inte omfattat någon egen analys av de möjligheter som ryms inom . Därför kan inte avgöra huruvida myndigheternas analys är riktig, och om de därmed uttömt de möjligheter som eventuellt finns att genom utformningen av upphandlingarna i högre grad engagera civilsamhället. Givet att Arbetsförmedlingens och analys är korrekt, tyder det enligt på att det kan finnas en målkonflikt för myndigheterna i detta avseende. Myndigheterna förväntas dels bidra till ambitionen att involvera det civila samhället i statens integrationsarbete, t.ex. genom upphandling och samverkan, dels tillämpa i syfte att bidra till så hög effektivitet och god hushållning som möjligt. 6.4.3Förändringar i den statliga finansieringen medför problem för civilsamhällets deltagande i integrationsarbetet granskning har också omfattat om regeringen och statliga myndigheter har verkat för att undanröja hinder för civilsamhället att få statlig finansiering för verksamhet inom integrationsområdet. Det statliga stödet till civilsamhällets verksamhet på integrationsområdet har fördelats av , länsstyrelserna och Svenska genom Integrationsfonden. Statens finansiering möjliggör för civilsamhället att utföra den verksamhet som ryms inom de ramar som staten har beslutat för respektive stöd. Stödformerna lämnar olika stort utrymme för civilsamhället att själv utforma verksamhet. Storleken på det statliga stödet till civilsamhället på integrationsområdet är en politisk avvägning, och därmed inte något som har synpunkter på. konstaterar dock att regeringen har styrt det statliga stödet som och länsstyrelserna fördelar på integrationsområdet mot fler avgränsade projektbidrag. Även de mer långsiktiga stöden har fått en tydlig inriktning, där staten genom enbart ger stöd till etniska organisationer samt till verksamhet mot rasism och diskriminering. Sammantaget medför det att civilsamhällets möjligheter att vara utförare har ökat genom de verksamheter som staten har definierat ett särskilt behov av, som t.ex. yrkesmentorer och flyktingguider. finns det en risk att stödet ges mer på statens villkor än på civilsamhällets. Inom politiken för det civila samhället ska sex likvärdiga principer prägla förhållandet mellan det STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET offentliga och det civila samhället209. Principen om mångfald och principen om självständighet och oberoende är två av dessa principer. noterar att det uppstår en målkonflikt även här. Å ena sidan principen om mångfald, där staten genom att tydligt definiera inriktningen på det statliga stödet kan möjliggöra för civilsamhället att ta en önskad utförarroll. Å andra sidan principen om självständighet och oberoende, som bl.a. omfattar att statens styrning genom bidrag inte bör bli alltför omfattande t.ex. avseende att definiera vilken verksamhet som bör genomföras. enligt mening, särskilda krav på regeringen i utformningen av det statliga stödet i syfte att inte störa den relation mellan statliga aktörer och civilsamhället som politiken för det civila samhället ämnar förtydliga. Statens finansiering av integrationsfrämjande verksamhet har försvårats genomfördes en förordningsförändring av ett av de stöd som administrerade, vilket medförde att det statliga stödet för integrationsfrämjande verksamhet togs bort. Stödet för integrationsfrämjande verksamhet var till sin utformning inte oproblematiskt, men fyllde enligt ett visst behov. I och med förordningsförändringen hänvisas den del av civilsamhället, som med statligt stöd önskar bedriva verksamhet som i ett bredare perspektiv och efter civilsamhällets egen behovsanalys främjar integration, till . granskning har dock visat att finansiering från Integrationsfonden är förknippat med ett antal hinder, som omfattande administration, krav på medfinansiering och efterskottsbetalning. Det försvårar för civilsamhället att ta del av finansieringsformen ifråga, särskilt vad gäller mindre aktörer. enligt att civilsamhällets möjlighet att genom statens finansiering genomföra en viss typ av integrationsfrämjande verksamhet har försvårats. Den statliga finansieringen av det civila samhällets verksamhet på integrationsområdet har således förändrats i flera steg, där stöd har riktats om mot vissa specifika verksamhetsområden som stöd till etniska organisationer och till verksamhet mot rasism och diskriminering, som civilsamhällets egeninitierade verksamhet har hänvisats till Integrationsfonden. Till det kan läggas de ovan redovisade problemen som och Arbetsförmedlingen ser att finansiera civilsamhällets medverkan i det lokala samarbetet. Enligt riskerar utvecklingen sammantaget medföra att staten i praktiken minskar sin finansiering av den verksamhet som civilsamhället bedriver i syfte att mer direkt underlätta individers etablering på arbetsmarknaden. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195. De sex principerna återfinns också i överenskommelsen inom integrationsområdet (IJ2009/2235/UF). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Ett undantag är statens tidsbegränsade och avslutade stöd till yrkesbaserat mentorskap. Därmed minskar civilsamhällets möjlighet att med statens stöd kunna bedriva verksamhet som ligger nära den inriktning mot snabb etablering på arbetsmarknaden som i övrigt präglar integrationspolitiken. Utvecklingen framstår som motsägelsefull mot bakgrund av förhoppningen att civilsamhällets roll i integrationsarbetet ska öka, i syfte att bl.a. underlätta nyanländas arbetsmarknadsetablering. Detta belyser enligt ett behov av att se över inriktningen av den statliga finansieringen till civilsamhället på integrationsområdet. En sådan översyn motiveras också av att Integrationsfondens finansiering förs över till den nya och bredare Asyl-, migrations- och integrationsfonden. Översynen kan, utifrån såväl målen för integrationspolitiken som målen för det civila samhället, analysera hur statens finansiering ska möjliggöra för civilsamhället att på olika sätt bidra i integrationsarbetet. 6.4.4 Kunskapsspridning och samverkan med förhinder Regeringen och myndigheter som länsstyrelserna och Arbetsförmedlingen kan bidra till att nyanlända får del av en mångfald av verksamheter på integrationsområdet genom att få till stånd lokala överenskommelser och samverkan med det civila samhället. I sammanhanget kan även kunskapsspridning spela en roll. har ett uppdrag inom politiken för det civila samhället som omfattar såväl kunskapsspridning på nationell, regional och lokal nivå som att bilda nätverk för samverkan med bl.a. myndigheter. Det är svårt att bedöma myndighetens arbete med uppdraget, men bedömer att arbetet nu bör övergå från att finna sina former till en mer operativ fas. konstaterar vidare att det finns ett behov av insatser, särskilt vad gäller nätverk med andra myndigheter, där inbjudna myndigheterna i sin tur kan samverka med civilsamhället inom ramen för respektive uppdrag. , men även i nätverket deltagande myndigheter, har ett ansvar för att arbetet i nätverket utvecklas. granskning visar också att det visserligen förekommer samverkan mellan myndigheter och civilsamhället, men att omfattningen av samverkan varierar med hur tydlig styrningen av samverkan med civilsamhället är (se avsnitt 6.4.1 ovan). Länsstyrelserna, vars uppdrag på integrationsområdet tydligt omfattar samverkan med bl.a. organisationer som anordnar aktiviteter för nyanlända, omfattar i högre grad civilsamhället i sin samverkan jämfört med vad Arbetsförmedlingen har gjort i sina lokala överenskommelser kring etableringsinsatserna. Att myndigheter prioriterar sitt samarbete med det civila samhället efter hur aktivt regeringen styr mot detta är helt naturligt, och belyser styrningens vikt i att främja myndigheternas samverkan med civilsamhället. STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET framgår det av granskning att myndigheterna som berörs av granskningen, inte heller samarbetar med varandra i någon större utsträckning. Till exempel bidrar inte länsstyrelserna till statens kunskapsspridning genom samarbete med eller till Arbetsförmedlingens samverkan med civilsamhället genom de lokala har förståelse för de svårigheter som kan uppstå i samspelet mellan myndigheter som dels har olika uppdrag, dels verkar på olika arenor (på nationell nivå, länsstyrelserna på regional nivå och arbetsförmedlingarna på lokal nivå). anser att statens samlade samverkan med civilsamhället inom integrationsområdet skulle stärkas om statliga myndigheter i de delar det är möjligt utvecklar kontakterna sinsemellan. slutsats är därför att den överblick över civilsamhället och den kunskap av idé- och metodmässig karaktär som länsstyrelserna inom sitt uppdrag byggt upp riskerar att inte komma övriga statliga aktörer till del. Ansvaret för myndigheternas bristande samverkan delas av länsstyrelserna, och Arbetsförmedlingen. 6.4.5 En del av förklaringen finns hos civilsamhället Mångfalden inom civilsamhället är stor. En del av civilsamhället kommer aldrig se den egna organisationens roll som att vara utförare av statligt finansierad eller upphandlad verksamhet. Därmed kommer civilsamhällets samarbete med staten, t.ex. genom att ta en utförarroll, också att variera med organisationernas vilja. Civilsamhällets inställning bidrar därför också, enligt mening, till att förklara sektors låga deltagande som utförare på integrationsområdet. Viljan hos civilsamhället att ta en utförarroll kan staten inte tvinga fram. Hur statliga aktörer agerar i stort kan dock påverka viljan positivt. Till viss del handlar det om bemötande och att på olika sätt upprätthålla ett gott samarbetsklimat mellan staten och civilsamhället. Det handlar också om att staten genom incitament och undanröjande av hinder kan underlätta för civilsamhället att ta en utförarroll. I sammanhanget är det enligt viktigt att beakta civilsamhällets mångfald och heterogenitet, något som ställer krav på att statliga aktörer har förmåga att arbeta på olika sätt. 6.4.6 Vilka konsekvenser riskerar civilsamhällets begränsade deltagande att få? Enligt innebär den låga omfattningen av civilsamhällets deltagande i de statliga insatserna för mottagande, etablering och integration att statliga aktörer riskerar att gå miste om den mångfald verksamheter bl.a. i civilsamhällets regi, som riksdag och regering har önskat se och som antas leda till ökad kvalitet och effektivitet i integrationsprocessen. Därmed finns det också en betydande risk att de positiva effekter som det enligt granskningen finns en stor samsyn om att civilsamhället kan bidra med inte förverkligas. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Av granskningen framkommer att det trots allt sker en utveckling lokalt, där det civila samhället samverkar med kommunerna eller ibland också med myndigheterna lokalt. Givet civilsamhällets ofta lokala förankring är det rimligt att anta att samverkan mellan kommunerna och civilsamhället kommer vara större än sektorns samarbete med staten. menar dock att regeringen och berörda myndigheter, i den mån man ser ett värde i en fortsatt utveckling, bör ta initiativ till att i högre grad stimulera civilsamhällets deltagande som utförare på integrationsområdet. Sådana initiativ bör, utifrån resultaten av granskning, främst utgå från att utveckla statens lokala samarbete med civilsamhället. Mot bakgrund av ovanstående resonemang, rekommenderar regeringen och berörda myndigheter att vidta följande åtgärder i syfte att ge förutsättningar för civilsamhällets deltagande i de statliga insatser som syftar till mottagande, etablering och integration av nyanlända. Genomföra en samlad analys av den statliga finansieringen av civilsamhället på integrationsområdet. En samlad analys kan, utifrån den utveckling som skett och som rapporten redovisar, innefatta inom vilka områden staten bör stödja civilsamhällets verksamhet och hur områdena motsvaras av dagens stödformer. Analysen kan även behandla fördelningen mellan å ena sidan tydligt inriktade stöd och, å andra sidan, stödformer som ger civilsamhället utrymme att själv definiera verksamheten. Analysen kan vidare omfatta vilka möjligheter som myndigheter som Arbetsförmedlingen och har att ekonomiskt bidra till den verksamhet som civilsamhället lokalt utför i samarbete med myndigheterna. Efterfråga uppföljning av samarbetet med det civila samhället från Arbetsförmedlingen och . Uppföljningen kan omfatta i vilken omfattning och med vilken inriktning som Arbetsförmedlingen och , centralt och lokalt, samarbetar med det civila samhället i myndigheternas genomförande av respektive uppdrag. Även eventuella problem i samarbetet med civilsamhället vid insatser för mottagande och etablering kan ingå i uppföljningen. STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET Analysera behovet att vidta generellt stödjande åtgärder i syfte att underlätta civilsamhällets deltagande i upphandlingar. Det kan handla om att analysera vilka möjligheter som finns att genom t.ex. kunskapsstöd och information underlätta för det civila samhället att delta i offentlig upphandling. Tydliggöra den roll som överenskommelsen inom integrationsområdet har i regeringens integrationspolitik. Detta kan t.ex. ske genom att utifrån överenskommelsen regelbundet samla berörda myndigheter för erfarenhetsutbyte. Det kan också ske genom att uppdatera regeringens åtgärdsplan i syfte att hantera de hinder som finns för civilsamhället som utförare i integrationsarbetet och de eventuella problem som myndigheterna iakttar i samarbetet med civilsamhället. 6.5.2 Arbetsförmedlingen och bör Utveckla den lokala samverkan med civilsamhället. Det kan ske genom att Arbetsförmedlingen och var för sig inventerar omfattningen av den samverkan med civilsamhället som sker inom myndigheternas mottagnings- och etableringsuppdrag. Därutöver kan myndigheterna var för sig överväga hur den framtida samverkan med civilsamhället bör utformas vad gäller t.ex. inriktning och omfattning. Utveckla upphandlingsstrategier som underlättar för det civila samhället. Upphandlingsstrategierna kan, givet aktuellt regelverk samt med beaktande av allmänna krav på god resurshållning och hög effektivitet, underlätta för civilsamhället genom att beakta faktorer som den geografiska och/eller volymmässiga omfattningen på upphandlingarna. Det kan också handla om hur t.ex. myndighetens information och förfrågningsunderlag utformas i syfte att möjliggöra för olika typer av utförare att lämna anbud. Utveckla sin roll som regional resurs i integrationsarbetet. Det kan omfatta hur bidrar med information om idéer och arbetssätt i kontakten med det regionala och det lokala civilsamhället i framtagandet och utformningen av Arbetsförmedlingens lokala överenskommelser inom etableringsuppdraget. Det kan också inkludera på vilket sätt och i vilken omfattning som länsstyrelserna kan bidra i spridning av kunskap om det civila samhället. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bidra till samordning av den statliga finansieringen på integrationsområdet. Det kan innebära att , inom ramen för myndighetens bidragsgivning och myndighetsnätverk, ser över vilka möjligheter som finns för att bidra till samordning av den statliga finansieringen på integrationsområdet, bl.a. i frågor som rör medfinansiering. STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Budgetlagen (2011:203). Förordning (1990:632) om bidrag till avgränsade integrationsprojekt. Förordning (2000:216) om statsbidrag till organisationer som främjar integration. Förordning (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. Förordning (2007:907) med instruktion för Rådet för i Förordning (2007:996) med instruktion för . Förordning (2007:1140) med instruktion för . Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordning (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Förordning (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Förordning (2010:84) om statsbidrag för verksamheter med yrkesinriktat mentorskap. Förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Lag (2007:1091) om offentlig upphandling. Lag (2008:962) om valfrihetssystem. Lag (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET Motion 2009/10Kr5. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:155. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195. 2009/10:60. 2010/11:40 En reformerad budgetlag, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177 och 178. 2013/14:1 UO 2. 2013/14:1 UO 13, bet. 2013/14:AU1, rskr. 2013/2014:110. 2013/14:1 UO 17. (RiR 2012:22) Mer att förenkla. (RiR 2012:23) Början på något nytt. SOU 2013:12 Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling. Regeringsbeslut och material från Integrations- och jämställdhetsdepartementet () Promemoria Förenklade villkor för statsbidrag på integrationsområdet. Integrations- och jämställdhetsdepartementet () Undertecknande av överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom integrationsområdet och Kommuner och Landsting (IJ2009/2235/UF). Regeringsbeslut Arbetsgrupp för frågor om det civila samhället (IJ2010/695/UF). Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende anslag 1:1 Integrationsåtgärder. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Regeringsbeslut (JU2013/6160/SIM) Uppdrag till rörande Europeiska Asyl-, migrations- och integrationsfonden. Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. () Organisationer som anslutit sig till överenskommelsen inom integrationsområdet. () Minnesanteckningar från möte med tema Idéburna organisationer och offentlig sektor – olika roller men gemensamma ambitioner? (U2013/3008/UC). Material från granskade myndigheter Arbetsförmedlingen () Förfrågningsunderlag Etableringslotsar (Af- 2010/121363). Arbetsförmedlingens avtal med Röda Korset om etableringslotsar (referensnummer Af-2010/364114). Arbetsförmedlingen () Arbetsförmedlingens Återrapportering Nyanländas etablering – reformens (dnr: AF-2010/436389). Arbetsförmedlingen () Förfrågningsunderlag Upphandling Korta vägen – kompletterande utbildningsinsatser för utländska akademiker (Af-2011/290519). Arbetsförmedlingen (2011) Tilldelningsmeddelande gällande upphandlingar av Korta vägen – kompletterande utbildningsinsatser för utländska akademiker (Af- 2011/290519). Arbetsförmedlingen () Arbetsförmedlingens återrapportering Nyanländas etablering – reformens första år (dnr: AF-2010/436389). Arbetsförmedlingen () Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – analys av genomförandet (dnr: AF-2011/414101). Arbetsförmedlingen () Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – analys av genomförandet (dnr AF-2011/414101). Arbetsförmedlingen (2013) Lokal överenskommelse om etablering och introduktion av vissa nyanlända invandrare i kommun, undertecknad av Arbetsförmedlingen i och kommun . STATEN OCH DET CIVILA SAMHÄLLET I INTEGRATIONSARBETET Arbetsförmedlingen m.fl. () Metodstöd. Utgångspunkter för lokala överenskommelser om nyanländas etablering. Framtagen i samarbete mellan Arbetsförmedlingen, , länsstyrelserna, samt Kommuner och Landsting. Arbetsförmedlingen () Arbetsförmedlingens återrapportering Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget (dnr AF-2012/445712). Arbetsförmedlingen Information från leverantorer/Bli-etableringslots.html . Länsstyrelserna () Information Ersättning för att stärka och utveckla verksamhet med flyktigguider och familjekontakter enligt 37a § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Länsstyrelserna (2013) Mottagande och etablering av nyanlända 2012. Resultat av en enkätundersökning riktad till kommuner. Länsstyrelserna, Information från Sv/bidrag/flyktingguider/Pages/ersattning-till-kommuner-for-att-utveckla-verksamhet- med-flyktingguider-och-familjekontakter.aspx . Länsstyrelserna, Information från Sv/bidrag/flyktingguider/Pages/beviljade-ansokningar-flyktingguider.aspx . , Information från manniska-och-samhalle/integration/partnerskap-skane/Pages/partnerskap-skane.aspx . återrapportering enligt regleringsbrevet 2011 Rapport kring samarbete med det civila samhällets organisationer (, dnr 112-2010-32133). protokoll , VCA nr 223/2011. svar på kompletterande frågor i PM Mottagningsenheternas samarbete med civilsamhällets verksamheter. Svenska () Budgetunderlag för (dnr 2011- 00108). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Svenska , Svenska faktablad om Integrationsfonden, http://www. /sv/vara-program/Integrationsfonden/Om-Integrationsfonden/ . Svenska , Information från Integrationsfonden/Projektexempel-Integrationsfonden/ABF-Studie--och- handledarmaterial-i-Medborgarkunskap/ . PM () svar på promemorian Förenklade villkor för statsbidrag på integrationsområdet (dnr 17-686/07). (2009) Konsekvenser, resultat och effekter av bidragsgivning till ideella organisationer, 2009:12. (2010) Resultat och effekter av bidrag till ideella organisationer, (2012) Yrkesmentorer för nyanlända invandrare. Delrapport om försöksverksamheter för nyanländas etablering på arbetsmarknaden. (2013) Dialog, självständighet och långsiktiga förutsättningar. En uppföljning med ideella föreningar i fokus. ABF (2010) Slutrapport studie- och handledarmaterial i medborgarkunskap. () Sluta behandla ideella föreningar som företag, debattartikel undertecknad av företrädare för bl.a. , Forum – idéburna organisationer med social inriktning och Hela ska leva. (red, 2010) Det civila samhället – en introduktion. Europeiska unionen () Flerårigt program (dnr 2007-00118). Europeiska Unionen, () Årligt program 2010 (dnr IF 2009-0001). Europeiska Unionen, () Årligt program 2011 (dnr IF 2010-0082). Europeiska Unionen, () Årligt program 2012 (dnr IF 2011-0017, GD nr 2012-15).