rir · H2B526 · 2014-12-18 00:00:00 — Offentlighets- och sekretessförordning (2009:641). Förordningen (2010:1139) om ändring i offentlighets och sekretessförordningen (2009:641). Proposition 2013/14:7. N2009/9578 KLS & N2009/9750 KLS, Regleringsbrev för Tillväxtanalys 2009. NÄRINGSPOLITIKENS EFFEKTER – BRISTER I INFORMATIONEN OM STATLIGA SATSNINGAR Bilaga 1 – Heltäckande informationsdatabas och utvärderingsproblemet En av granskningens utgångspunkter är att avsaknad av en fullständig informationsdatabas om stöd och olika finansieringsinsatser skapar svårigheter och ibland omöjliggör uppföljning och utvärdering. Om en organisation väljer att inte lämna några uppgifter är det helt uppenbart att ingen utanför den egna organisationen kan följa upp verksamheten, än mindre utvärdera dess effekter. Det är således svårt för exempelvis regeringen att kunna ha någon annan uppfattning om verksamheten än vad aktörerna själva rapporterar. Förutom detta problem skapar brister i fullständighet problem för utvärdering av andra organisationer. För att kunna utvärdera effekter av en verksamhet krävs i normalfallet att den utvärderade verksamheten jämförs med en liknande verksamhet som inte fått ta del av en åtgärd. Åtgärderna i detta sammanhang handlar om rådgivning, lån eller annan kapitalförsörjning. I Figur 1 illustreras principerna för effektutvärdering. Figur 1 Illustration över principer för effektutvärdering Grupp A och aktivitet A betecknar företag som fått ta del av en statligt finansierad aktivitet som ska utvärderas. Grupp B och aktivitet B är företag som i all väsentlighet liknar företagen i grupp A men inte fått del av den utvärderade aktiviteten som aktiviteten pågått. I utvärderingssammanhang talar man om aktivitet B som det kontrafaktiska, eller kontrollgrupp. I medicinska utvärderingar, och i en del samhällsvetenskapligt inriktade utvärderingar, innebär aktivitet B att ingen åtgärd satts in. Det vanligaste är dock att beteckna aktivitet B som att vi åtminstone vet att de inte blivit föremål för samma aktivitet som gäller för grupp A. Ett problem som uppstår när några aktörer inte lämnar information är att det vid utvärdering av aktiviteter finns en uppenbar risk att urvalet av företag till kontrollgruppen väljs bland företag som fått del av, ibland identisk, aktivitet som det som ska utvärderas. I detta fall jämförs resultatet NÄRINGSPOLITIKENS EFFEKTER – BRISTER I INFORMATIONEN OM STATLIGA SATSNINGAR av aktivitet A med resultatet av aktivitet B där båda grupperna har fått ta del av samma statliga aktiviteter.43 Varför det i dessa fall är osannolikt att; a) några effekter kan identifieras, b) om de mot förmodan finns så är de troligen felaktiga. Sammanfattningsvis gäller således att om ingen information lämnas kan den egna verksamheten inte på ett heltäckande sätt vare sig följas upp och utvärderas av regering eller annan extern part. Vidare reduceras möjligheterna avsevärt att andra insatser på ett rättvisande sätt kan utvärderas eftersom det blir svårt att vara säker på att företagen i kontrollgruppen inte fått ta del av samma eller liknande åtgärd. 43 I utvärderingssammanhang benämns detta för att kontrollgruppen är kontaminerad. Bilaga 2 – Tillväxtanalys hantering av statistikmaterial Information om sekretesskydd och interna rutiner för hantering av statistiskt material vid Tillväxtanalys Tillväxtanalys är både statistikansvarig myndighet och har enligt myndighetens instruktion rätt att bedriva egen forskning inom myndighetens verksamhetsområde. Således omfattas en stor del av Tillväxtanalys verksamhet av bestämmelserna om sekretess till skydd för enskild inom forskning och statistik enligt 24 kapitlet, 8 § i Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). För att ytterligare säkerställa att erforderligt sekretesskydd föreligger för de uppgifter som kommer att föras i ett register över statligt stöd till näringslivet har regeringen meddelat föreskrift om sekretess för det aktuella arbetet i 7§ i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). Organisation och administrativa rutiner som reglerar åtkomst till uppgifter Tillväxtanalys verksamhet är organiserad i fyra avdelningar. Enligt myndighetens arbetsordning ansvarar avdelningen för entreprenörskap och näringsliv för sådan särskild verksamhet hos myndigheten som avser framställning och hantering av statistik. Anställda vid avdelningen för entreprenörskap och näringsliv har för särskilda projekt/ uppdrag tillgång till myndighetens statistik så länge de är anställda och tjänstgör vid avdelningen. Av myndighetens arbetsordning framgår vilka anställda som tillhör avdelningen för entreprenörskap och näringsliv. Medarbetare vid andra avdelningar skall underteckna förbehåll om tystnadsplikt när de arbetar i projekt/uppdrag som kräver tillgång till sekretesskyddat statistiskt material. Enligt myndighetens arbetsordning skall dessa förbehåll diarieföras. För att få tillgång till sekretesskyddat statistiskt material krävs att ansvarig avdelningschef godkänt och undertecknat projektplan för särskilt projekt/uppdrag. Behörighetens omfattning avgörs av respektive projekts eller uppdrags innehåll. Tillväxtanalys tillämpar ett system med olika behörighetsgrupper för att reglera tillgång till motiverade delar av myndighetens sekretesskyddade statistiska material. Ansvarig databasadministratör ansvarar för verkställighet av tilldelade rättigheter. NÄRINGSPOLITIKENS EFFEKTER – BRISTER I INFORMATIONEN OM STATLIGA SATSNINGAR När det gäller det register över statligt stöd till näringslivet som är under uppbyggnad kommer detta att organiseras som en särskild och avgränsad behörighetsgrupp. Det innebär att endast de medarbetare vid Tillväxtanalys som arbetar med det aktuella uppdraget kommer att ha tillgång till detta material. Tekniska rutiner för skydd av uppgifter Tillväxtanalys bedriver sin verksamhet i lokaler som dygnet runt är låsta för obehöriga. Efter kontorstid är lokalerna larmade. De servrar där sekretesskyddat statistiskt material lagras förvaras i ett särskilt skyddsklassat serverrum till vilket endast myndighetens IT- ansvariga personal har tillträde. Av säkerhetsskäl tillåts endast access till sekretesskyddat statistiskt material via Microsoft Terminal Server. Detta system omöjliggör fysisk överföring av filer och data mellan databasservrar och användares klienter. Systemet är isolerat och helt utan koppling till Internet. Allt arbete med applikationsprogram för uttag och bearbetning av data sker inom ramen för det slutna systemet. Information och utbildning av medarbetare Tillväxtanalys arbetar löpande med att informera och utbilda medarbetare om de särskilda krav och skyldigheter som gäller vid arbete med sekretesskyddat statistiskt material. Bland annat informeras medarbetare om det förbud som återfinns i offentlighets- och sekretesslagen mot att röja eller utnyttja sekretesskyddade uppgifter som man fått del av på grund av anställning, uppdrag eller annan liknande grund. Vidare informeras om vikten av att med hjälp av rutiner och metoder för röjandekontroll analysera eventuella röjanderisker i syfte att skydde enskilds integritet i samband med publicering av statistiskt material. Källa: Brev från Tillväxtanalys, . Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Svensk rymdverksamhet – en strategisk tillgång? Statliga myndigheters skydd mot korruption Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot – når förmånerna fram? Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser i – effektivt utbyte av medlemsskapet På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export Statens kunskapsspridning till skolan Skattekontroll – en fråga om förtroendet för offentlig förvaltning Landsbygdsprogrammet – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot Kränkt eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder Klimat för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 Statens satsningar på – leder de i rätt Statens hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser Transparensen i budgetpropositionen – tillämpningen av det NÄRINGSPOLITIKENS EFFEKTER – BRISTER I INFORMATIONEN OM STATLIGA SATSNINGAR Statens insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget Bostäder för äldre i avfolkningsorter Staten och det civila samhället i integrationsarbetet Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa Att överklaga till förvaltningsrätten – Handläggningstider och Ekonomiska förutsättningar för en fortsatt omställning av försvaret Försvaret – en utmaning för staten. försvarsområdet 2010–2014 Stödet till anhöriga omsorgsgivare Förvaltningen av regionala projektmedel – delat ansvar, Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? Livsmedelskontrollen – tar staten sitt ansvar? Att gå i pension – varför så krångligt? Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande? – Är finansieringen av bolaget effektiv Det allmänna pensionssystemet – en granskning av granskningen Statens dimensionering av lärarutbildningen – utbildas rätt antal Valuta för biståndspengarna? – valutahantering i det internationella Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej – effektivitet i exportgarantisystemet? Primärvårdens styrning – efter behov eller efterfrågan? Informationssäkerheten i den civila statsförvaltningen Bistånd genom internationella organisationer – UD:s hantering av Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer