ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Fi12 · 2014-04-29 00:00:00 — Viktigt är också att stärka lokala och regionala värde- och produktionskedjor, vilket leder till en mindre import av livsmedel. Man kan utan vidare slå fast att livsmedel inte är en produkt som vilken annan och att livsmedelsproduktionen inom ett land har en särställning. Här har den offentliga upphandlingen en viktig roll att spela. Därför bör bli mer tillåtande för att stärka konkurrenskraften hos närproducerade livsmedel. anser att två utgångspunkter ska vara vägledande för all kemikaliepolitik inom EU: försiktighetsprincipen och harmonisering genom minimireglering. Kombinationen av dessa ger utrymme att ha ett högre nationellt skydd i de fall vi anser att det finns anledning att misstänka att det finns risk för miljö eller hälsa. Även i de fall då det inte är fastställt att en viss kemikalie eller ett material är riskfritt bör det finnas utrymme för nationella regleringar. Nuvarande system med EU:s kemikalielagstiftning är problematiskt utifrån flera aspekter, varav den kanske mest akuta är frågan om hormonstörande ämnen. Principer för godkännande av ämnen bör ske utifrån hur och i vilken utsträckning människor kommer i kontakt med dem och inte utifrån vilken produkt de använder. Om man använder dessa utgångspunkter bör även framtida regler om t.ex. nanomaterial inlemmas i EU:s befintliga ramverk. Frågan om kemikalier är även intimt förknippad med tillsatser i livsmedel och foder. Varje land ska ovillkorligen kunna reglera användningen av specifika tillsatser i livsmedel som saluförs inom dess territorium. Även frågan om ämnen som kommer i kontakt med livsmedel vid behandling eller paketering bör kunna regleras nationellt utifrån en bas av harmoniserade minimiregler. EU och är klimateffektiva ekonomier sett till utsläpp i förhållande till BNP. Det finns därför anledning att ifrågasätta behovet av att EU och ensidigt skulle göra åtaganden om utsläppsminskningar. Störst klimatnytta per investerad krona uppnås genom åtgärder i utvecklingsländer. Även tillväxtländerna bör ta sitt ansvar. Investeringar i klimatanpassningar av produktion och energiframställningar bör som tidigare påpekats företrädesvis ske i de länder som är de största klimatbovarna. ska dock fortsatt verka för ekonomiskt försvarbara klimatsatsningar inom EU. Liksom när det gäller kemikalier och andra områden har kommissionen och EU fått för stort inflytande över medlemsstaternas klimatpolitik. , och andra EU-länder, har en skyldighet att uppnå bindande globala klimatmål. Åtgärderna för att uppnå målen bör dock bestämmas nationellt. bör stå fritt att självt göra avvägningar gällande styrmedel, konkurrenskraft, sektorer och effektivitet. Per Ramhorn (SD)
mot · H102Fi14 · 2014-04-29 00:00:00 — På grund av underskottet i de offentliga finanserna och den något stärkta konjunkturen bedömer vi inte att det är lämpligt med ofinansierade utgiftsförslag eller skattesänkningar 2015. För att balansera budgeten föreslår vi därför, fortfarande i jämförelse med höstbudgeten 2013, att vissa mindre förslag får vänta tills det ekonomiska läget förstärks. De förändringar vi föreslår jämfört med höstbudgeten är följande: höjningen av arbetslöshetsförsäkringen sker i två steg där ett första steg med tas förslaget om sänkt skatt för ensamförsörjare skjuts framåt i tiden förslag kring satsningar på forskning och innovation skalas ned till 2015 och förslaget om sänkt skatt för småföretag förskjuts en månad i tiden. Dessa förändringar tillsammans med några små andra justeringar medför sammantaget att budgetförslag är balanserat (enligt tabell ovan). Per (MP) Arbetsför befolkning i åldersspannet 15–. De som uppgett sig vara arbetslösa enligt officiell statistik längre än i sträck. Unga som varken arbetar eller studerar (SOU 2013:74, s. 78 f.). Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät . Riskvikten på ett lån dikterar hur mycket pengar banken måste ha som buffert per utlånad krona. Konjunkturläget , s. 92, . Regeringens bedömning var att BNP-gapet 2013 var –3,. bedömning var –, –2,, IMF:s –1,och –2,. Se Konjunkturläget , s. 93. Se kommentar till vårpropositionen specialstudie 39, Är ett bibehållet offentligt åtagande ett hållbart åtagande?, . (2012). Underlag till Färdplan 2050, s. 23. Klimatmålet som åsyftas utgår från tolkning av regeringens mål om en fossiloberoende fordonsflotta, en minskning av fossilanvändningen i vägtrafiken jämfört med . Nationell transportplan 2014–2025. SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg, s. 775. , Sjuklöneansvaret drabbar småföretagarna hårt, 2010. AB eller ekonomisk förening i vilka max fyra delägare tillsammans äger av företagets röster. Studentbostadsföretagen, Studboguiden . Sammantaget föreslogs i budgetpropositionen i sänkta inkomstskatter. Tre av dessa stoppades dock av , vilket sammantaget långsiktigt skapat något mindre problem för de offentliga finanserna. De höjningar som regeringen föreslår är små och i det närmaste symboliska och regeringen och allianspartierna har inte gett något tydligt besked om den långsiktiga ekonomiska politiken utan man får anta att den långsiktiga strategin att fortsätta att minska skatternas andel av BNP ligger fast. stämma har ställt sig bakom fortsatta skattesänkningar på i storleksordningen 40–. , och har liknande förslag.
mot · H102Fi4 · 2014-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:133 Direktupphandling avslår proposition 2013/14:133. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändringar i lagen om offentlig upphandling inte bör genomföras innan bedömningar och förslag har offentliggjorts. I proposition 2013/14:133 Direktupphandling föreslås att beloppsgränserna för vad som ska anses kunna utgöra direktupphandling utan ett offentligt anbudsförfarande ska höjas. är kritiska till förslaget. Förslaget innebär att framför allt mindre företag får det svårare att konkurrera i den offentliga upphandlingen. Framför allt kan detta gälla nya företag där kontaktnät och dylikt ännu inte är inarbetade. Denna avsaknad av konkurrens kan medföra en samhällsekonomisk kostnad på flera plan. De eventuella kortsiktiga besparingar som mer generösa regler för direktupphandlingar kan medföra måste vägas mot den långsiktiga tillväxten och mot dynamiska effekter. Ett större inslag av direktupphandling medför också en ökad risk för korruption. Den transparens som trots allt finns inom offentliga anbudsförfaranden minskar risken för att man tilldelar släkt eller vänner kontrakt. Det ska också poängteras att direktupphandlingar utgör av alla upphandlingar. Det vore tillika olyckligt att genomföra de föreslagna ändringarna innan slutsatser har offentliggjorts. Det framstår som rimligt att utredningen kan belysa frågan utifrån ytterligare perspektiv och att det därigenom finns motiv till att avvakta med eventuella förändringar inom . Det ovanstående bör ges regeringen till känna.
mot · H102Ju21 · 2014-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:194 Skärpt straff för mord avslår regeringens förslag till lag om ändring i 3 kap. 1 § . Regeringen lämnar i propositionen förslag som avses leda till att fler personer döms till livstidsstraff för brottet mord. Regeringen motiverar detta med att (s. 14) det finns anledning att tro att tillämpningen i praxis av livstidsstraffet har blivit snävare än vad förarbetena ger uttryck för. minskar antalet fall av dödligt våld i . Det är därför tydligt att det inte är brottsutvecklingen som kan tala för att straffnivån för mord bör höjas. Det kan ifrågasättas om en skärpning kan motiveras utifrån att den skulle ha direkt brottsförebyggande funktion, dvs. att den skulle verka avskräckande för en potentiell gärningsman, eller att återfall i liknande brott minskar genom en längre tids verkställighet i som dömts för mord. Inte heller ger en jämförelse med straffnivåerna i de övriga nordiska länderna något klart stöd för att straffet bör skärpas. Allt detta konstaterar regeringen själv i propositionen, men väljer ändå att gå vidare med förslaget. Flera remissinstanser påpekar att ställningstagandet om behovet av skärpning är ett politiskt ställningstagande (bland andra Lagrådet, samt och tingsrätter). Flera andra remissinstanser ifrågasätter behovet (bl.a. , , och Hovrätten för ). och Kriminalvården ifrågasätter förslaget och pekar på bristerna vad gäller behov av förutsägbarhet och försvåranden i planering av verkställighet och rehabilitering. Mot all denna kritik från remissinstanserna har regeringen ett enda argument – att rätten till liv är den mest grundläggande av alla rättigheter och att livstids fängelse i fler fall tydligare markerar samhällets avståndstagande från brottet. de gröna anser att straffrättspolitiska överväganden ska baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet, av utvärderingar och uppföljningar gjorda av regeringen och av den rättspraxis som utvecklas. Av dessa underlag finns ett rättsfall från (NJA 2013 s. 376) och en sammanställning från (RättsPM 2011:6). Någon utvärdering av förändring av straffskalan för mord finns emellertid inte, och inte heller finns stöd från det rättsvetenskapliga området som kan användas för att motivera straffskärpningen (såväl Juridiska fakultetsstyrelsen vid som har yttrat sig om lagstiftningsbehovet och dess konsekvenser). Vi anser därför inte att det finns stöd för regeringens påstående om ett behov av en ytterligare straffskärpning för brottet mord. Det enda reella behov vi har funnit är politiska behov föranledda av kommande valrörelse och ett behov av rättspolitisk profilering för vissa politiska partier, med andra ord populism. Mot denna bakgrund anser vi att ska avslå regeringens förslag.
mot · H102Ju24 · 2014-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:208 Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap samt tillträde till konvention om våld mot kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska införas en 24-årsregel, likt den som finns i , för den som gifter sig med någon utanför EU och sedan vill få honom eller henne att anhöriginvandra hit. Äktenskap präglade av tvång och hedersförtryck drabbar främst personer med utländsk bakgrund och kan se olika ut från fall till fall. arrangeras sådana äktenskap exempelvis genom att en person som vuxit upp här, tvingas gifta sig med någon från hemlandet. kan det till och med ske genom att en person vilseleds till att åka på semester till hemlandet, för att sedan över För att stävja det stora mörkertalet tvångsäktenskap som sker på det ovan beskrivna sättet, och som kanske aldrig kommer till rättsväsendets kännedom, har vårt grannland infört en s.k. 24-årsregel. Regeln innebär att båda parter i ett äktenskap måste ha fyllt , för att den ena parten ska kunna anhöriginvandra till från ett land utanför EU. Resonemanget bakom regeln är att det generellt bör vara svårare att tvinga en 24-åring, som kanske hunnit utbilda sig, som flyttat hemifrån och som blivit ekonomiskt självständig till äktenskap, jämfört med en 18-åring som helt eller delvis lever ett liv styrt av släkt och familj. Erfarenheterna från nu mer än reform, visar att 24-årsregeln gav en relativt snabb effekt. Den förändrade migrationen till på så sätt att giftermål minskade som skäl till anhöriginvandring bland mycket unga. Jag anser därför att en 24-årsregel även bör införas i , för att stävja det stora mörkertalet tvångsäktenskap som aldrig kommer till rättsväsendets kännedom.
mot · H102K23 · 2014-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:173 En utvecklad budgetprocess beslutar att 2 kap. 1–1 a § budgetlagen ska ges den lydelse som framgår av bilaga 1 i motionen. Regeringen lämnar i propositionen bl.a. förslag till ändringar i budgetlagen (2011:203) avseende uppföljningen och utvärderingen av de budgetpolitiska målen. har i sak ingenting att erinra mot regeringens föreslagna ändringar men ifrågasätter den definition av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande som anges i budgetlagen. Enligt 2 kap. 1 § budgetlagen ska regeringen till lämna förslag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmål). I bestämmelsen anges alltså att målet för den offentliga sektorns sparande är just ett överskottsmål. Vi menar att det är olämpligt att målet i lagtext ges ett namn som också kan uppfattas som ett ställningstagande till nivån för den offentliga sektorns sparande. Nivån på den offentliga sektorns sparande är en politisk bedömningsfråga som kan variera med politiska majoriteter, men även för samma politiska majoritet. föreslår mot denna bakgrund att ordet överskottsmål i nuvarande bestämmelse liksom i regeringens förslag till ny bestämmelse byts ut mot saldomål. Därför bör 2 kap. 1–1 a § budgetlagen ges den lydelse som framgår av bilaga 1. Detta bör besluta. Bilaga 1 Föreslagen lydelse i 2 kap. 1–1 a § budgetlagen 2 kap. Budgetpolitiska mål och riktlinjer. Regeringen ska till lämna förslag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomålet). Om har beslutat om ett sådant saldomål som avses i 1 §, ska regeringen för redovisa hur målet uppnås. Regeringen ska då beakta effekterna av beslutade och för presenterade budgetpolitiska åtgärder. Regeringen ska vid en bedömd avvikelse från målet även redogöra för hur en återgång till målet ska ske. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102Kr12 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:152 Den kyrkoantikvariska ersättningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den fördjupade utvärderingen av den kyrkoantikvariska ersättningen. har varit ett kristet land . Ingen annan idé och institution har varit lika betydelsefull för formandet av den svenska kulturen som kristendomen och den . Bevarandet av det kristna kulturarvet är således en angelägenhet för alla svenskar, troende såväl som icke-troende. De kyrkliga kulturminnena utgör också den största samlade delen av det materiella svenska kulturarvet. , då kyrkan och svenska staten gick skilda vägar, har församlingarna fått det allt svårare ekonomiskt. Ekonomiska förutsättningar skiljer sig åt från församling till församling och från region till region. Storleken på den kyrkoantikvariska ersättningen och förhållandet mellan denna och kyrkans egeninsatser måste vara rimliga för att det kyrkliga kulturarvet ska kunna bevaras för framtiden. har själva föreslagit en förnyad syn på det kyrkliga kulturarvet och den kyrkoantikvariska ersättningen. har mycket förändrats i samhället och många församlingar tampas med bristande medlemsantal och tröghet i det kyrkoantikvariska systemet. Därför är det angeläget att ta ett förnyat grepp om statens och kyrkans roll för det gemensamma kulturarvet. En del av detta arbete ligger naturligtvis på kyrkan. För statens del bör den fördjupade utvärdering som är tänkt att ske först tidigareläggas . Vid den utvärderingen bör bl.a. annat ingå att utreda om förhöjd nivå på den kyrkoantikvariska ersättningen så att den inte bara täcker de faktiska behoven utan även inkluderar en översikt av det regelverk som omger ersättningen så att kyrkan får rätt att använda ersättningen både till administration kopplad till det kyrkoantikvariska arbetet och till bevarande av även den immateriella delen av det kristna kulturarvet. Andra parametrar bör vara hur fördelningsmodellen för ersättningen ska se ut samt vilken kompetens och styrning som bör komma till på olika nivåer.
mot · H102N13 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:174 Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet avslår proposition 2013/14:174 Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet. Bedömningen av vilka konsekvenser denna proposition får är beroende på om bedömningen görs på företagsnivå, , nationell eller global nivå. De olika förslagen i propositionen kan ge enskilda positiva resultat gällande bl.a. minskade utsläpp samt marginella kostnadsökningar för t.ex. företag. Dock väljer vi sverigedemokrater att göra en global översyn gällande denna proposition med betoning på den förda europeiska energipolitiken i sin helhet. Vi ser orimligheten i att bibehålla konkurrensen för europeiska företag och minska globala utsläpp genom den förda politiken. Vi menar att prioriteringen i första hand ligger i att minska globala utsläpp genom globala handels- och miljöavtal, detta för att förhindra koldioxidläckage som uppkommer när t.ex. europeiska företag flyttar produktionen till mindre nogräknade länder med inga eller obefintliga miljölagar. Det riskerar att bli kontraproduktivt att försöka lösa alla individuella miljöproblem genom att sätta lägre utsläppsmål, ökade kostnader och mer administration på alla sektorer och företag. Att även belägga konsumenterna med ökade kostnader i form av subventioner på förnybar elproduktion, skatter på befintlig elproduktion och ökade nättariffer är långsiktigt ohållbart, både för ekonomin och för miljön. Propositionen handlar om energikartläggning i stora företag, energimätning i byggnader, vissa kostnads–nytto-analyser på energiområdet, ändring i jordabalken (1970:994), ändring i (1998:808), ändring i bostadsrättslagen (1991:614), ändring i ellagen (1997:857), ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt, ändring i naturgaslagen (2005:403), ändring i fjärrvärmelagen (2008:263) och ändring i lagen (2012:838) om certifiering av vissa installatörer. Vi ser betydelsen i detta men ställer oss frågande till vissa delar, särskilt kostnadsdrivande lösningar till liten eller ingen miljönytta alls, men övergripande är EU:s negativa inflytande på svensk energi och miljöpolitik. Medlemsländernas olikheter bör återspeglas på ett mer realistiskt sätt och målen bör sättas därefter. Vi yrkar därmed avslag på propositionen i sin helhet.
mot · H102N17 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:159 Bättre information och tydligare ansvar vid mineralprospektering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett kommunalt veto mot prospektering. Intresset för att prospektera efter, och bryta, mineraler och andra naturresurser i är stort och den ökande globala efterfrågan tros hålla i sig. Gruvnäringen försörjer både och andra nationer med viktiga metaller och mineraler. En hållbar mineralpolitik behöver bygga goda informationsflöden. stödjer därför de föreslagna förändringarna som framställs i regeringens proposition. Regeringen proposition innebär skärpta krav på vad en arbetsplan ska innehålla och förbättrar möjligheten för sakägare, kommun och länsstyrelse att få information och framföra synpunkter på planerad prospektering. Krav förslås också införa på att arbetsplaner ska översättas till ett antal minoritetsspråk. Det är bra men det löser t ex inte de utstående frågorna om urfolkens rättigheter till sitt traditionellt brukade land och kultur, hur staten ska säkra miljöskydd och att skattebetalarna inte får stå för miljökostnader som ska belasta exploateringarna. Vi i anser att åtskilligt mer behöver göras. Då mineralutvinning har omfattande negativa konsekvenser för miljön och även påverkar den sociala miljön och kraven på samhället att möta upp med fungerande infrastruktur, bostäder och service menar vi att det borde vara en självklarhet att de lokal samhällen som påverkas av utvinningen inte bara ska få information om prospekterings- och arbetsplanerna utan också ges vetorätt mot prospektering. Kommunens roll i beslutsfattande måste stärkas och beslut om undersöknings- och bearbetningstillstånd ska kräva kommunstyrelsens tillstyrkande. Per (MP)
mot · H102Sf17 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:137 Konvention om social trygghet mellan och avslår proposition 2013/14:137 Konvention om social trygghet mellan och . Regeringen föreslår i proposition 2013/14:137 Konvention om social trygghet mellan och , bestämmelser som ska samordna de båda ländernas lagstiftning om ålder-, efterlevande- och invaliditetspension samt sjuk- och aktivitetsersättning. De skriver att förslaget inte innebär några nya åtaganden för svenskt vidkommande. Ändå preciserar konventionen ett antal tvivelaktiga punkter som påvisar det motsatta, nödvändigtvis inte i termer av påverkan på vår socialförsäkring, men i andra aspekter. Exempelvis anges det i artikel 7 att en person som är utsänd av sin arbetsgivare till det andra avtalslandet fortfarande ska omfattas av det första avtalslandets lagstiftning, som om personen utförde arbetet inom det territoriet. Detta förfarande ska gälla upp till 24 kalendermånader. Risken finns då att de på den svenska arbetsmarknaden får konkurrensfördelar jämfört med om personen skulle följa svensk lagstiftning. Vidare anges i artikel 12.3 att om en person efter sammanläggning av försäkringsperioder inte är berättigad till en förmån enligt en avtalsslutande stats lagstiftning ska denna persons rätt till förmån bestämmas genom sammanläggning av dessa perioder som har fullgjorts enligt lagstiftningen i ett tredje land med vilket de båda avtalsländerna har en gällande konvention om social trygghet. Detta kan i praktiken innebära att en person som inte kan tillräknas social trygghet i , ändå kan göra det om den gemensamma upparbetade försäkringsperioden är förenlig med ett annat lands krav. Punkten är både märklig och undergrävande av svenska bestämmelser kring socialförsäkringen. Regeringen skriver också i sin proposition gällande ekonomiska konsekvenser att i princip inga nya åtaganden gäller för svensk del. Ändå anger konventionen att varje handling som ges in till den behöriga myndigheten eller den behöriga institutionen ska befrias, helt eller delvis, från avgifter eller kostnader. Detta är en ansvarslös inställning då ingen kan veta konsekvenserna av denna konvention i termer av migrationsflöden. Sammantaget bör avslå regeringens proposition då konventionen som ligger till grund har både allvarliga brister och ekonomiska risker.
mot · H102Sf20 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:116 Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den gällande nedsättningen av socialavgifterna för ungdomar. Regeringen gör i proposition 2013/14:116 Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta ett försök att uppnå den effekt regeringen tidigare hoppades få genom den s.k. ungdomsrabatten. Förslaget innebär kortfattat att rabatten ökar för de yngre och tas bort för de äldre. Enligt regeringen kommer den kostnadsmässiga nettoeffekten av detta förslag att öka något. Att uttrycka sig så förefaller dock något blygsamt då det enligt regeringens egen tabell handlar om närmare en miljard för innevarande budgetperiod. uppgår ungdomsarbetslösheten till jämfört med en total arbetslöshet på . Detta är naturligtvis en problematisk situation. Dock ställer vi oss starkt kritiska till att lösningen ligger i ungdomsrabatten som i grunden är ett dåligt förslag. Sedan alliansregeringen tillträdde 2006 har ungdomsarbetslösheten långsiktigt ökat, vilket är ett tydligt bevis för att deras stora och högst kostsamma satsning mot ungdomsarbetslösheten inte har fungerat. Redan inför den första sänkningen av socialavgifterna för unga 2007 meddelade IFAU att den beräknade effekten endast skulle bli försumbar. I IFAU:s rapport 2013:26 konstateras återigen att ungdomsrabatten är en dyr och effektlös satsning. Ungdomsrabatten bör därför avskaffas och arbetsmarknaden reformeras till förmån för mer effektiva åtgärder. Detta bör ge regeringen till känna.