mot · H102U11 · 2014-03-26 00:00:00 — Vi delar regeringens bedömning av att det finns ett stort praktiskt behov av gemensamma internationellt privaträttsliga regler i fråga om de förmögenhetsrättsliga verkningarna av äktenskap respektive registrerade partnerskap. Sådana regler kan för enskilda unionsmedborgare vara ytterst viktiga och av stor nytta. Vi ser de här reglerna som ett första steg mot att inom unionen erkänna samtliga registrerade partnerskap och äktenskap. Framför allt samkönade par får, genom att deras civilstånd inte erkänns av många medlemsstater, sin rätt till fri rörlighet kraftigt inskränkt. Ska unionen på allvar leva upp till sina mål om fri rörlighet måste samkönade pars rätt på detta område kraftigt förstärkas. Skatt på finansiella transaktioner redovisade sitt förslag till direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner (financial transaction tax, FTT). krävde nio finansministrar, med och i spetsen och mestadels från rena högerregeringar, att arbetet med skatten skulle påskyndas. Kommissionen presenterade ett förslag till beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner. Kommissionen föreslår i sitt direktiv en skatt på finansiella transaktioner inom ramen för ett fördjupat samarbete i enlighet med det bemyndigande som beslutade om . Samarbetet omfattar elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ). Förslaget syftar enligt kommissionen till att inom området för det fördjupade samarbetet harmonisera lagstiftningen om indirekt skatt på finansiella transaktioner, att se till att finansinstituten bidrar till att täcka kostnaderna för den aktuella krisen och att avskräcka från transaktioner som inte förbättrar finansmarknadernas effektivitet. presenterade kommissionen ett förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området. har förhandlingar om direktivförslaget pågått i rådsarbetsgruppen för skattefrågor. har deltagit men utan rösträtt. Socialdemokraterna anser att någon form av beskattning av finanssektorn som dels bidrar till välfärdens finansiering, dels förbättrar finansmarknadernas funktionssätt bör prövas. Tänkbara alternativ är en finansiell aktivitetsskatt eller en finansiell transaktionsskatt. Vi kan tänka oss att pröva en finansiell transaktionsskatt om den grundas på internationella överenskommelser där de huvudsakliga finansmarknaderna ingår. Oavsett utformningen av en sådan skatt ska intäkterna ovillkorligen gå till respektive medlemsstat. Det nu aktuella initiativet från om ett fördjupat samarbete mellan elva medlemsstater om en finansiell transaktionsskatt lever inte upp till de målsättningar vi ställer, och ska därför inte delta i det fördjupade samarbetet. Regeringen förutsätter att icke deltagande medlemsstaters intressen beaktas i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget efter att bemyndigandet om ett fördjupat samarbete godkänts. Vi socialdemokrater kan konstatera att regeringen tyvärr godkände en fördjupad samverkan innan alla fakta kring utformningen av skatten på finansiella transaktioner fanns på plats och alla implikationer för svensk del var kända och analyserade. Vi menar att regeringen och de borgerliga partierna har varit alltför tillmötesgående i detta och har ansvaret för eventuella framtida problem för som utgår från beslutet. Regeringen har därmed också ansvaret för att i det fortsatta förhandlingsarbetet förvissa sig om att svenska företags valutasäkring och svenska företagsfinansieringar inte omfattas av skatten. Om skatten på finansiella transaktioner får negativ effekt på skattebaser anser vi att regeringen ska kräva ytterligare en rabatt på medlemsavgiften som motsvarar de ökade kostnader drabbas av. Vi socialdemokrater accepterar under inga villkor att skatt på finansiella transaktioner helt eller delvis blir egna medel för EU. Regeringen måste också se till att få garantier om att inte missgynnas vare sig som en direkt följd av skatten eller genom att EU-medel framöver tilldelas generösare till de medlemsstater som ingår i det fördjupade samarbetet. Vi menar att den mervärdesskattebefrielse som gäller för ideella föreningar i och vissa andra medlemsstater, som , måste få bestå. Det finns inget svenskt intresse av att öka föreningslivets och den ideella sektorns beskattning. Våra föreningar, religiösa samfund och folkrörelser bedriver oerhört samhällsnyttiga verksamheter, och kommissionens krav på momsbeläggning hotar det ideella engagemanget. Precis som vi talar om behovet av regelförenklingar för företagen så behövs få och enkla regler för föreningar. Vi vill med detta än en gång lyfta fram den viktiga funktion som många ideella föreningar fyller i det svenska samhällslivet. Vi vill därför också poängtera vikten av att dessa föreningar, om momsbefrielsen inte kan bestå, kompenseras för de ökade belastningar som de kan komma att drabbas av om verksamhet som är skattebefriad kan vara det. Mervärdesskattelagstiftningen styrs av EU-direktivet. Medlemsstaterna tillåts ha nedsatta momssatser på vissa varor, t.ex. på tidningar, tidskrifter och böcker. De flesta EU-stater, inklusive , utnyttjar den möjligheten för att uppmuntra läsande. Däremot måste tjänster beskattas enligt den generella momssatsen, som i är . Allt fler följer nyheter och läser böcker digitalt. Som regelverket ser ut nu innebär övergången från papper till skärm att momsen på tidningar, tidskrifter och böcker fyrdubblas, från i . Så förvandlas modernitet och den digitala möjligheten till ett problem – för tidnings- och förlagsbranschen, och i förlängningen för journalistiken och den fria debatten. och som sänkt den digitala momsen har stämts för detta i . Regeringen och kommissionär bör inom EU ändå driva frågan vidare. är positivt och måste slå vakt om sin digitala agenda som har ambitionen att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Sparandedirektivet, uppförandekoder och antibedrägeriavtal Ett förbättrat sparandedirektiv som dessutom omfattas av fler stater i är viktigt för de nationella skattesystemens legitimitet och för att visa att globaliseringen inte öppnar dörrar för skatteundandragande. Uppförandekoden för företagsbeskattningen har samma funktion. Sparandedirektivet innebär ett automatiskt utbyte av information om räntebetalningar mellan medlemsstaterna, vilket möjliggör beskattning av dessa räntebetalningar i den medlemsstat där betalningsmottagaren har sin skatterättsliga hemvist. För och tillämpas en övergångslösning som innebär att en källskatt tas ut i stället för att information lämnas. Direktivet tillämpas fr.o.m. då även , , , och samt , och beroende eller associerade territorier i genom särskilda anslutningsavtal började tillämpa bestämmelser motsvarande direktivets. Kommissionen lade fram en rapport samt ett förslag till ändringsdirektiv. Ändringsdirektivet, i form av ett kompromissförslag, har behandlats av utan att någon överenskommelse har träffats även om det i skrivande stund () lär finnas vissa förutsättningar för en sådan. Vi socialdemokrater anser det oerhört väsentligt att vi får ett sparandedirektiv utan undantagsklausuler för enskilda stater (som ) som omfattar samtliga medlemsstater. har, som skrivelsen rapporterar, ett mandat antagits för kommissionen att förhandla med , , , och så att även dessa länder ska tillämpa de föreslagna ändringarna av direktivet. Beträffande uppges det vara fråga om att komplettera ett redan befintligt antibedrägeriavtal, främst vad avser avtalets tillämpningsområde för direkta skatter och informationsutbyte i administrativa skatteärenden i enlighet med standard. Att kommissionen kan påbörja förhandlingarna med relevanta tredjeländer är ett viktigt steg för att komma vidare i processen mot ett antagande av ett reviderat sparandedirektiv. Socialdemokraterna delar helt uppfattningen att det är av synnerlig vikt att både informationsutbyte i skattefrågor och antibedrägeriavtal kommer till stånd med , , , och . Förhandlingarna med och – är de facto helt beroende av – innehåller nyckeln till framgång. Dessa stater bör sättas under ökad press genom EU. Genom åtnjuter de stora ekonomiska fördelar av EU, vilket inte är rimligt då de fungerar som centrum för skattefusk, penningtvätt m.fl. illegala aktiviteter under skydd av sin banksekretess och ovilja till transparens. Vi menar att bör gå i spetsen för ett fullständigt informationsutbyte i skattefrågor och transparens i fråga om vilka beskattningsbara tillgångar som finns placerade var. Informationsutbytet ska ske spontant och inte enbart på anmodan. Det är viktigt att regeringen ser till att EU och går före i detta. Regeringen måste också inom EU och noga följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken samt verka för förbättringar av standardavtal. Utifrån både skatteuppbördsintressen och etiska utgångspunkter är det viktigt att kriminella organisationer, terrorister och diktatorer inte ska kunna gömma pengar i europeiska skatteparadis med nära förbindelser med Europeiska unionen. Regeringarna i EU:s medlemsstater och kommissionen har ett stort ansvar för att driva frågan att banksekretessen och skatteundanhållandet i de europeiska skatteflyktsparadisen upphör. måste slutligen inom både EU och verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna att också få del av dolda tillgångar genom spontant informationsutbyte. Storföretagens skattebetalningar och rapport gjorde SVT en genomgång av hur mycket de 20 största koncernerna i betalade i bolagsskatt. I botten av listan finns sju koncerner som var nolltaxerare. Dessa sju betalade ingenting eller mycket lite i bolagsskatt 2010 trots att samtliga koncerner redovisade vinst till sina aktieägare . Det kan säkert finnas olika förklaringar och goda anledningar till att det ser ut som SVT beskriver för dessa enskilda koncerner. Det skulle t.ex. kunna bero på kvittningsmöjligheter, dvs. att företagen har ansamlade gamla förluster som man kvittar mot nya vinster. har generösa regler på det här området – nödvändigt för långsiktiga kapitalintensiva verksamheter – men det beror också på konstruktioner där man flyttar patenträttigheter och annat till särskilda bolag som skattar i skatteparadisen. Runt om i världen och inte minst i tar regeringar initiativ för att sätta stopp för skatteflykten. I sin rapport till G20-mötet (Addressing Base Erosion and Profit Shifting – BEPS) betonade att lagstiftningen som reglerar transnationella företags aktiviteter inte är ändamålsenlig för att skydda nationella skattebaser. Det fanns indikationer på att vissa transnationella företag blivit mer aggressiva i sin skatteplanering. presenterade en handlingsplan för att komma till rätta med BEPS som behandlades vid ett möte med kommittén för skattefrågor (, CFA) . Handlingsplanen innehöll 15 punkter som olika arbetsgrupper inom arbetar med att ta fram förslag på, för att motverka erodering av skattebaser och vinstförflyttning. Tillsammans med dessa punkter presenterades en ambitiös tidsplan när man förväntas ha förslagen på plats. Reformpunkterna kan delas in i fyra huvudgrupper: möta utmaningarna från den digitala ekonomin, utforma internationell samordning, uppdatera internationella standarder och transparens. Förslagen från är en bra utgångspunkt. Vi socialdemokrater vill att går i täten för nya internationella regelverk som sätter stopp för skatteflykten till skatteparadisen. Det är viktigt för , men också för många fattiga länder som berövas de skatteintäkter de rätteligen borde ha. måste vara en pådrivande kraft inom EU för att säkra skattebasen för välfärdsstaterna och för att utvecklingsländerna får de skatteinkomster de är berättigade till i den ekonomiska utvecklingen. En del i detta är att verka för ett spontant och multilateralt utbyte av uppgifter om ekonomiska tillgångar och inkomster baserade på dessa. måste i högre grad omfatta den svåra situationen i utvecklingsländerna; ett globalt problem måste få en global lösning. Risken är, även om ambitionen är god, att man inte kommer till rätta med problemen. har en alltför låg profil i dessa frågor. Vi socialdemokrater vill att är pådrivande och går i täten för nya internationella regelverk som sätter stopp för skatteflykten till skatteparadisen. Arbetet inom med dessa frågor måste gå vidare. Det är viktigt för och andra välfärdsstater, men också för många fattiga länder som berövas de skatteintäkter de rätteligen borde ha. bör verka för att skatteredovisningen i alla stater och statsliknande jurisdiktioner öppnas upp genom ett världsomspännande krav på land-för-land-rapportering. Problemet med flera skatteparadis är att de inte är regelrätta stater utan självständiga jurisdiktioner med andra formella kopplingar till något gammalt kolonialland. Företag ska rapportera sina vinster och skatter i varje land där de är verksamma så att myndigheterna i alla stater får vetskap om hur mycket skatt som företagen är skyldiga att betala. Det är den första förutsättningen för att varje stat ska kunna bedöma om redovisningen i det egna landet är rimlig. har tagit ett sådant beslut, och det är hög tid att ansluter. Inom EU finns det nu beslut om ett sådant krav för gruvindustrin, men kravet bör naturligtvis omfatta all internationell företagsamhet. innebär att företag tvingas redovisa per land som de är verksamma i för att det ska vara möjligt att se var vinsterna görs och vad multinationella bolag ska betala i skatt i ett land. presenterar bolagen endast en sammanslagen global redovisning på koncernnivå. Men borde kunna gå längre och kräva att dessa uppgifter ska vara tillgängliga för allmänheten och inte enbart för medlemsländernas skattemyndigheter. Det är viktigt att man inte förbiser utvecklingsländernas betydelse i kampen mot skatteflykten – länder där kapitalflykt har stora och skadliga effekter för regeringar som redan kämpar med att kunna finansiera den offentliga sektorn. Handels- och investeringsavtalet TTIP mellan och EU Vi vill att EU och enas om ett nytt frihandels- och investeringsavtal för att skapa fler jobb. De sociala rättvisefrågorna och miljöfrågorna måste finnas med inom ramen för avtalet, och fortsatt höga ambitioner på dessa områden får inte hindras. Avtalet ska fastslå att investerares rättigheter inte är överordnade demokratiska beslut rörande exempelvis folkhälsa samt miljö- och konsumentskydd. Inget land kan stå ensamt. När kapital, företag och människor rör sig över gränserna måste politiken också göra det. I kampen mot arbetslöshet, ekonomiska problem, klimatutmaningar och konflikter blir vi starkare tillsammans än var och en för sig. Rättsliga och inrikes frågor Vi lever i en värld i snabb förändring. Under har vi både internationellt och nationellt upplevt mycket stora politiska, sociala, ekonomiska och teknologiska omvälvningar – en del av dem positiva, andra negativa. och världen i stort präglas av mycket stora sociala och ekonomiska klyftor. länder är under stark ekonomisk prövning. Massarbetslösheten och nedskärningar av de offentliga utgifterna leder till ökad fattigdom, utanförskap och utslagning. Det är en utveckling som skapar en grogrund för ökad kriminalitet. Bara i vårt närområde lever människor med helt olika ekonomiska förutsättningar. Det utnyttjas skamlöst av olika kriminella grupperingar som ägnar sig åt människohandel. Hundratusentals kvinnor och barn förs till för att utnyttjas som prostituerade i sexindustrin under vidriga slavliknande förhållanden. Ytterligare hundratusentals människor förs in för att arbeta svart i t.ex. bygg- och restaurangsektorerna, till undermålig betalning och under usla bostadsförhållanden. Vi vill att EU kraftfullt ska agera för att sätta stopp för alla former av människohandel. Vi vill därför förstärka samarbetet mellan polis, tull och åklagare i EU. skärptes straffet för sexköp i för att visa allvaret i sådana handlingar. Det var en fråga som vi socialdemokrater länge drivit. Men det räcker inte att sexköpslagen skärps i . Sexköp sker även av ett stort antal svenskar som befinner sig utomlands. Det är inte acceptabelt att kvinnor och män, ofta i fattigare länder, ska kunna utnyttjas av svenska sexköpare utan att det ska vara olagligt. Vi vill därför ta bort kravet på dubbel straffbarhet när det gäller sexköp. Det skulle innebära att svenskar som åker utomlands för att köpa sex i länder där detta inte är kriminaliserat begår en kriminell handling och kan lagföras i . I har detta gjorts. Det finns ingen anledning till att vi i inte ska kunna göra det också. Vi tror att det går att påverka andra länder om vår syn på sexköp. Den svenska sexköpslagen blir allt mer accepterad i övriga . antog ett betänkande där en stor majoritet stod bakom en rekommendation för den svenska sexköpslagstiftningen. Det är nu därför extra viktigt att den driver på i frågan om sexköpslagen i EU. Det måste tydliggöras att prostitution och människohandel har ett starkt samband. Globaliseringen är en i grunden positiv utveckling. Den har inneburit rivna gränser, ökad handel, ökat resande och större rörlighet på arbetsmarknaden. Men öppenheten har även skapat möjligheter för kriminella. Organiserad brottslighet utgör ett betydande hot mot medborgare. Det har blivit lättare att föra olika illegala varor mellan länderna, t.ex. vapen och narkotika. Vapen som smugglats till används numera ofta i kriminella uppgörelser. Utvecklingen på it-området har gett nya möjligheter för kriminalitet, inte minst när det gäller bedrägerier. Ligor rör sig över gränser och mellan länder i syfte att begå brott, t.ex. stölder, inbrott och bedrägerier. Detta har påverkat både brottsutvecklingen och samhällets möjligheter att förebygga och bekämpa brott. Brott ska bekämpas, liksom brottens orsaker. Med gemensamma krafter underlättas kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten. EU är en viktig aktör för att driva på ett ökat polisiärt samarbete mellan länder. De brottsbekämpande myndigheterna måste ha tillgång till information och tidiga underrättelser för att bekämpa den organiserade brottsligheten för att förebygga och förhindra brott, men även för att i efterhand kunna utreda brott. Vi tror att det finns en potential för polisen att utveckla sin datainformationsinsamling och bearbetning på EU-nivå. Vi ser därför även positivt på att ett europeiskt it-brottscenter inrättas vid Europol. Tillsammans med EU:s medlemsländer kan vi möta den gränsöverskridande organiserade brottsligheten. Detta måste göras genom ett effektivt och rättssäkert internationellt regelverk som inte kränker mänskliga rättigheter eller den personliga integriteten. Brott som är relaterade till alkohol och narkotika måste bekämpas både nationellt och internationellt. Den organiserade brottsligheten lever på att smuggla och distribuera narkotika, dopningspreparat, alkohol och tobak. Narkotika är fortfarande den största illegala handelsvaran i världen. Precis som för legala varor styrs droghandeln av efterfrågan, tillgång och vinstmarginaler. Nya marknader öppnas när gamla mättas. Parallellt med världshandeln utvecklas den illegala handeln, och nya transitländer utnyttjas där samhällen och statsapparater är lätta att korrumpera på alla nivåer. Narkotikakartellerna kompletteras med marknadsdrivna nätverk. Ett snabbt växande problem är internethandeln som ökar och där syntetiska droger och dopningsmedel säljs tillsammans med medicinska läkemedel. Många av dessa droger framställs inom EU, men även i och . Vinsterna från droghandeln investeras sedan i annan allvarlig brottslighet, som människohandel och prostitution. kan inte självt bekämpa denna typ av kriminalitet med internationella kopplingar. Internationellt samarbete är helt avgörande för en framgångsrik narkotikapolitik. Vi behöver därför samordna våra insatser inom EU och samarbeta med länder utanför. Europol är en viktig aktör för att aktivt kunna bekämpa narkotikabrottsligheten inom EU. som syftar till att kontrollera EU:s yttre gränser måste bli en effektiv barriär mot narkotikasmuggling, alkoholsmuggling och annan gränsöverskridande brottslighet. Inom ramen för FN måste det internationella samfundet arbeta mot produktion och handel av narkotika. Det är särskilt viktigt att vi vidhåller vår restriktiva inställning till narkotika i Europasamarbetet när starka krafter i många länder verkar för att legalisera olika former av narkotika. Det går att påverka EU. Här måste den hålla en stark position i EU-arbetet. Den svenska narkotikapolitiken har haft framgång, och missbruket i är internationellt sett lågt. Vi vill införa snabba och gemensamma profilanalyser av narkotika för att hindra att nya syntetiska droger får fäste i . Med globaliseringen och den tekniska utvecklingen har förutsättningarna förändrats för terrorismen. Informationsteknologin och den ökade migrationen skapar strukturer som används av dessa krafter för rekrytering, logistik, finansiering, planering och medialisering av attentat. Informationsteknologin gör det möjligt för extremister att kommunicera och inspireras av varandra. Detta har gjort vårt samhälle mer sårbart och utvecklingen mer svårbedömd. Kampen mot terrorism är viktig och måste fortsätta att föras i ett brett internationellt samarbete. Den kräver samarbete mellan stater och internationella organisationer, där FN har en central roll. Kampen mot terrorismen måste fortsätta, både internationellt och i . Terrorism föds ur extremism, men också fattigdom och hopplöshet utgör rekryteringsgrunder för terrorismen. Grogrunden för terrorism är delvis densamma som för många andra former av brottslighet. Det har att göra med bristen på känslan av samhörighet med det samhälle man lever i. , EU och det internationella samfundet måste arbeta för att bekämpa fattigdom och stärka demokratin i världen. Klyftan mellan rika och fattiga länder i världen måste minska. Vi måste ständigt förbättra vår förmåga när det gäller att förebygga extremism och terrorism. Det kräver att de brottsbekämpande myndigheterna får resurser och verktyg för detta. får inte kampen mot terrorism leda till att de värden som vi försvarar inskränks. Integritetsskydd och medborgerliga fri- och rättigheter måste vara vägledande i all EU-lagstiftning, t.ex. skyddet för yttrande- och tryckfrihet och e-postintegritet, även inom ramen för terroristbekämpningen. Att den inre rörligheten inom upprätthålls är en av de absolut starkaste legitimitetsgrunderna för . Den inre rörligheten förutsätter ett starkt yttre gränsskydd. Det är viktigt att upprätthålla principen att varje medlemsland ska ha ansvar för sin egen gränsbevakning. EU måste i första hand se till att det finns mekanismer i medlemsländerna som säkerställer att det finns resurser för sådan gränsbevakning. måste ländernas gränsskydd vara en uppgift för länderna själva. EU-institutioner som Frontex ska inte avgöra hur medlemsstaterna ska fördela sina övervakningsresurser. Detta är enligt vår mening en alltför långtgående utökning av Frontex befogenheter, och det är inte acceptabelt ur subsidiaritetssynpunkt. Kommissionen har föreslagit att det ska inrättas en europeisk åklagarmyndighet. Det innebär att det skulle inrättas en ny överstatlig myndighet som får behörighet att verka inom . Ur vår synvinkel är detta förslag alltför långtgående och strider mot subsidiaritetsprincipen. Trots att samtliga EU-länder skrivit under om mänskliga rättigheter saknar brottsmisstänkta fortfarande de mest grundläggande rättigheter. I flera EU-länder måste man själv betala för advokat. Det är viktigt att står upp för mänskliga rättigheter och rättssäkerhet och driver denna fråga i EU. Jordbruk, livsmedel och fiske EU:s nya jordbrukspolitik började gälla 2014 men med speciella övergångsregler . Vi delar regeringens uppfattning i flera principfrågor. Vi menar liksom regeringen att jordbrukssubventioner och marknadsinterventioner i EU:s jordbrukspolitik bör avskaffas .