ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022860 · 2014-11-10 00:00:00 — Utbildning i ekonomi och konsumentfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga hur man på bästa sätt ska öka kunskaperna i ekonomi och konsumentfrågor för alla elever i och gymnasiet. I dagens samhälle kan man mycket lättvindigt komma över krediter. Det kan exempelvis göras genom snabblån, s.k. sms-lån. Antalet obetalda sms-lån som hamnade hos Kronofogden ökade på 2014, då inkom 29 134 snabblåneärenden till Kronofogden. Det är en ökning med över 5 300 ärenden jämfört med , motsvarande . Det är många unga som tar dessa snabblån. Unga , som saknar inkomst, med osäkra anställningar eller knappa studiemedel, som ändå vill ha samma saker som de med fasta anställningar, är en utsatt grupp. Den positiva trenden fortsätter dock när det gäller ungdomar, andelen minskade nu senast när det gäller obetalda snabblån. Undersökningar som gjorts visar att många ungdomar sparar, men svarar fler att de slösar än sparar. Men undersökningen visar också att av ungdomarna i årskurs 3 på gymnasiet inte sparar alls. Detta kan bero på att de inte har några pengar att spara eller att de inte tycker att det är viktigt. För att öka kunskapen och minska risken för unga att fastna i skulder och växande krediter är det angeläget att alla ungdomar får kunskap om ekonomi och konsumentfrågor i skolan, både i och i sin gymnasieutbildning. Det är viktigt för att de ska kunna klara av sin ekonomi , men naturligtvis även för vidare studier och för att få kunskap på området.
mot · H2022862 · 2014-11-10 00:00:00 — Förtidspensionärer som vill börja arbeta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förtidspensionärer som vill börja arbeta. Förtidspensionärer är ingen prioriterad grupp hos Arbetsförmedlingen och , de anses vara avslutade ärenden. ersattes förtidspension med sjukersättning och aktivitetsersättning. Förtidspension är en del av pensionssystemet medan sjukersättning och aktivitetsersättning ingår i sjukförsäkringen med målet återgång i arbetslivet. Gruppen som förtidspensionerades före har särskilt stora svårigheter att få hjälp från Arbetsförmedlingen och i de fall de vill arbeta. Som exempel kan nämnas en man som var väldigt ung när han förtidspensionerades före . Han är fortfarande ung, mår dåligt av att bara sitta hemma och skulle vilja komma ut och träffa folk och dessutom få bättre ekonomi. Han vill med andra ord börja arbeta. Men han har nekats att skriva in sig hos Arbetsförmedlingen och får heller ingen hjälp från . De hänvisar till att regelverket förbjuder honom att arbeta så länge han har förtidspension. Han får bara arbeta ideellt. Men det ger ingen lön, är inte pensionsgrundande och ger inga referenser på arbetsmarknaden. Personer som är förtidspensionerade på heltid får inget stöd när de är redo för arbetsinriktad rehabilitering. Detta trots att deras hälsa kan ha förbättrats avsevärt med tiden eller efter ny behandling. Eftersom de som regel varit borta länge från arbetslivet behöver de stöd med arbetsinriktad rehabilitering. Men ingen myndighet erbjuder stöd i detta läge. anser inte att det är deras ansvar eller prioriterat och Arbetsförmedlingen kräver remiss från för att ta sig an fallet. Enda chansen är då att själv ordna arbetsträning, utan hjälp från myndigheterna. Men då ingår inga försäkringar vare sig för den som arbetstränar eller för arbetsgivaren. Arbetsgivare som annars hade kunnat tänka sig att ställa upp vågar inte erbjuda plats under de förutsättningarna. Med tanke på att vi har målet att alla som kan och vill arbeta ska få möjlighet att göra det borde alla som behöver det få hjälp från myndigheterna med arbetsrehabiliterande åtgärder, även förtidspensionärer som vill börja arbeta. Därför bör regeringen överväga att se över reglerna som rör förtidspension.
mot · H2022863 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag i föräldraförsäkringen för föräldrar som har skolplikt. sker tyvärr en krock mellan föräldraförsäkringen och skolplikten när grundskoleelever blir föräldrar. Här är ett exempel på vad detta innebär: ”En flicka blir gravid med 15-årig pojke. Graviditeten upptäcks sent, hon fullföljer den och föder barnet. Hon blir mamma . Hon bor hemma hos sina föräldrar. Hon är rädd för att bli ensam hemma och utanför sitt kompisgäng och skulle om någon månads tid vilja börja skolan. Babyns mormor skulle gärna vara hemma med barnet men får ingen föräldrapenning och kan då inte försörja babyns mamma. Mamman har ringt , men regelverket tillåter inga undantag.” Denna flicka riskerar att inte kunna gå ut , få godkända betyg och gå gymnasiet och bli självförsörjande. Allt på grund av ett fyrkantigt regelverk. Huvudregeln är och bör också vara att barnets föräldrar ska ta ut föräldraledigheten. Men regeringen bör överväga ett undantag för unga föräldrar som har skolplikt. De bör självklart ha rätt till föräldraledighet, men också ges möjlighet att frivilligt överlåta föräldradagar på närstående för att kunna gå klart .
mot · H2022867 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras. Det framkommer i Nordiska ministerrådets handlingsplan för nordiskt kulturellt samarbete att den fundamentala förutsättningen för det nordiska kultursamarbetet är språkförståelsen mellan de nordiska länderna. Trots detta visar det sig att språkförståelsen mellan de nordiska länderna blivit allt sämre. Ett exempel på detta är när Ungdomens Nordiska Råd (UNR) beslutade att övergå till att använda engelska som arbetsspråk sedan man konstaterat att ledamöternas förståelse av de nordiska språken var så dålig att en effektiv kommunikation på de nordiska språken inte var möjlig. Vi ser med stor oro på att språkförståelsen mellan de nordiska länderna gradvis har försämrats, vilket i förlängningen är ett hot både mot tanken på en integrerad nordisk arbetsmarknad och mot den gemensamma nordiska identiteten. Att situationen är så alarmerande är dock inget som förvånar. Till saken hör att det i endast fanns två svenska och två norska lektorer anställda för att undervisa blivande dansklärare i svenska och norska. I fanns det en dansk och en svensk. I fanns det fyra danska och en norsk lektor med uppgift att utbilda svensklärare. , filosofie doktor tillika lektor vid vid , menar att det krävs ”stringenta politiska och ekonomiska satsningar på grannspråken i de skandinaviska skolorna”. konstaterar att lärarutbildningarna är ”den svagaste länken i utbildningskedjan när det gäller grannspråksundervisningen”, och att det inte fanns ”incitament för det enskilda lärosätet att centralt säkerställa att de […] svensklärare som de utbildar gavs tillfälle att, inom ramen för sin utbildning, tillägna sig adekvata kunskaper i och om grannspråken”. (Den nordiska språkförståelsen: ”evnen til å forstå annerledes talende mennesker”.) föreslår bland annat att kunskap om grannspråk och grannspråksundervisning ska införas som ett krav i examensordningen för lärarexamen med inriktning på svenskämnet, vilket vi tror kan vara ett sätt att angripa problemet. För att försöka komma tillrätta med en allt sämre nordisk språkförståelse föreslår vi att regeringen tillsätter en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras.
mot · H2022868 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ”Du gamla, du fria” officiell status som nationalsång. har inte någon officiell nationalsång. ”Du gamla, du fria” är förvisso det musikverk som av tradition används som nationalsång, men till skillnad från många andra nationalsånger har den aldrig officiellt antagits som nationalsång genom ett politiskt beslut. Det finns således inget juridiskt skydd för ”Du gamla, du fria” utan dess status som nationalsång vilar alltså helt på traditionen. motioner i frågan har avfärdats med svepande motiveringar om att ”det inte behövs ett juridiskt erkännande av nationalsången”. Vi är dock av uppfattningen att en nationalsång är en hyllning till det egna landet och en enande symbol, därför känns det extra viktigt att den också ska vara officiellt antagen. fick officiellt en nationaldag, numera även helgdag. Svenskan är landets officiella huvudspråk i internationella sammanhang. Den svenska flaggan med gult kors på blå botten är officiell. Men vi står utan en officiellt antagen nationalsång. Om vi verkligen vill slå vakt om ”Du gamla, du fria” skall den givetvis också antas som vår officiella nationalsång. Det saknas hållbara motiv till varför vi inte har en officiellt antagen nationalsång i likhet med nationaldag, svenska språket och vår svenska flagga.
mot · H2022869 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i diskrimineringslagen förtydliga rätten att behandlas lika oavsett grupptillhörighet men inte oavsett agerande. har ett antal fall uppmärksammats där personer fått ersättning för att de med hänvisning till sin religion vägrat att skaka hand med personer av motsatt kön. tilldömdes en man i skadestånd för att han förlorat stöd från Arbetsförmedlingen efter att den meddelat att hans val av agerande, och därmed han själv, orsakat ett förlorat arbete. gavs till en man vars praktikplats dragits in efter att han vägrat ta den kvinnliga chefen i hand. Chefen fick dessutom en varning. Gemensamt för dessa fall är att de värderat rätten att agera i enlighet med religiös övertygelse högre än rätten att slippa utsättas för diskriminerande behandling till följd av könstillhörighet. Att aktivt utföra en diskriminerande handling mot någon annan har alltså ursäktats med att denna handling skulle vara en oundviklig följd av den handlandes grupptillhörighet medan en reaktion på handlingen ifråga istället har betraktats som diskriminerande. Oaktat vilken diskrimineringsgrund som anges bör rätten att slippa påverkas av andras agerande alltid gå före rätten att agera. Jag ställer mig bakom den oinskränkta rätten att behandlas lika oavsett grupptillhörig-het. Däremot kan och bör personers agerande leda till reaktioner och att bemötande påverkas. Att dagens diskrimineringslagstiftning tolkas på så sätt att personers agerande kan ursäktas med identifiering till en utsatt grupp är en allvarlig brist. Lagstiftningen kan och bör skydda rätten att vara den du är, men inte att agera utan konsekvenser. Än mer allvarligt blir det när agerandet i sig är diskriminerande. Med anledning av detta föreslår jag att beslutar att utreda hur diskrimineringslagen kan förtydligas så att den skyddar de som utsätts för direkt diskriminering av andra men ger utrymme för reaktioner på agerande oaktat koppling till diskrimineringsgrund.
mot · H202287 · 2014-11-05 00:00:00 — Skärpt straffpåföljd för våldtäkt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa straffpåföljden för våldtäkt. Det är viktigt att straff står i relation till brottet som begåtts. Det ska även spegla samhällets syn på brottsligheten för att vara legitimt. När det gäller våldtäkt så är det ett brott där straffpåföljden , med rätta, uppfattas som alldeles för lindrig. Därför bör det utredas hur en straffskärpning för våldtäkt skulle kunna se ut.
mot · H2022870 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om amorteringskrav. De svenska hushållens skuldkvot är bland den högsta i världen. låg skuldkvoten på , 2013 ligger siffran på . När det gäller nya lån anger att av hushållen med en belåningsgrad amorterar (amorterar inte). Den låga och ibland obefintliga amorteringstakten hos hushållen har bidragit till en riskfylld utveckling på bostadsmarknaden som potentiellt skulle kunna leda till en bostadsbubbla och i slutändan till en krasch. chef för riksbank, gick ut i en artikel och skrev ”Det behövs flera åtgärder för att hantera denna situation, men ett bra steg på vägen är att införa ett amorteringskrav”. rekommenderade att alla bolån överstigande av bostadens marknadsvärde ska amorteras ner på 10–. skärpte man ytterligare sin rekommendation till att gälla nya lån med en belåningsgrad . Tyvärr efterföljs denna princip sällan och det aktualiserar därför frågan om lagstiftning. vill verka för en ansvarsfull amorteringskultur och en sund privatekonomi där hushållen bygger upp en säkerhetsmarginal. Genom ett lagstadgat amorteringskrav på bostadslån på av bostadens värde dämpar vi nybelåningen, skulderna amorteras ner och riskerna för en bostadsbubbla minskar avsevärt.
mot · H2022873 · 2014-11-10 00:00:00 — Skärpta åtgärder för att förhindra skattefinansierat stöd till icke-demokratiska och våldsbejakande organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd. En viktig faktor för att det allmänna stödet för offentliga bidrag till det civila samhället skall kunna upprätthållas är att detta stöd fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Mottagare av skattefinansierat stöd bör uppfylla vissa minimikrav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Allt annat är att visa bristande respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. Tyvärr har det visat sig gång på gång att våldsbejakande föreningar och organisationer, som uppmanar till lagbrott och som inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper, såsom stödet för yttrandefrihet och mötesfrihet, män och kvinnors lika värde etc., trots detta har kunnat erhålla skattefinansierat stöd, ofta vid upprepade tillfällen. Vi menar att det är uppenbart att såväl regelverket som tillsynen måste skärpas i detta avseende och föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag kring hur regelverket och tillsynen skall kunna skärpas så att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer inte längre skall kunna erhålla skattefinansierat stöd.
mot · H2022875 · 2014-11-10 00:00:00 — Avvecklande av villkorlig frigivning efter två tredjedelar av strafftiden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla den villkorliga frigivningen sedan två tredjedelar av strafftiden löpt ut samt att varje dömd brottsling måste avtjäna minst den fulla tidsbegränsade strafftid som vederbörande dömts till. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje person som dömts till ett tidsbegränsat fängelsestraff ska, sedan det fulla straffet avtjänats, därefter villkorligt friges som motsvarar en tredjedel av samma straffvärde, dock högst . har sedan åtskilliga decennier haft en praxis av att tillämpa villkorlig frigivning efter att två tredjedelar av ett fängelsestraff avtjänats. Den som döms för våldtäkt avtjänar alltså endast ett fängelsestraff som är lägre än år. Motiveringen för detta är att uppmuntra ett gott beteende . Om detta vore det enda motivet kunde lika väl dagens ordning ersättas med ett system där den dömde alltid avtjänar sin fulla strafftid och därefter villkorligt frigivs . Ett sådant system vore att föredra av flera skäl. Dagens ordning fungerar endast som en generell strafflindring. Bara ett fåtal brottslingar tvingas avtjäna sitt fulla straff som återfallsfrekvensen är hög. Det är uppenbart att tiden för rehabilitering och återanpassning till samhället inte är tillräcklig. Den automatiska villkorliga frigivningen underminerar även transparensen och tydligheten i systemet, vilket i förlängningen skadar tilltron till rättssamhället. Då det är allt annat än allmänt känt att den villkorliga frigivningen används rutinmässigt skapas givetvis en stor frustration när anhöriga till en person som mördats upptäcker att det 15-åriga straffet för den dömde egentligen betydde ett 10-årigt straff.
mot · H2022876 · 2014-11-10 00:00:00 — Skärpta straff för våldtäkter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skärpa straffen för våldtäkt. har beslutat om en rad straff skärpningar för allvarliga våldsbrott. Bland annat har straffskalan för grov misshandel delats upp och särskilda bestämmelser om synnerligen grov misshandel har införts med ett straff från fyra till . Syftet med detta har dels varit att höja straffen för allvarliga våldsbrott, dels att öka spännvidden mellan straffen för brott i allmänhet och att skärpa straffen vid återfall i brott. Vid sidan av detta har straffen för mord skärpts liksom minimistraffen för utpressning, grovt brott och vållande till annans död. Detta är välkomna förändringar! har haft för milda påföljder för brott som innebär allvarliga kränkningar av andra människor. Få brott innebär värre kränkningar av den enskildes integritet än våldtäkt. Konsekvenserna för många brottsoffer är omfattande. Depressioner och självmordstankar som i vissa fall också omsätts i praktiken tillhör vardagen för många kvinnor som drabbas. Många utvecklar också anknytningsproblem som går ut över kärlekslivet. Det är inte ovanligt att psykiska men från en våldtäkt blir livslånga. Trots detta är påföljden för sexualbrott kort. Det genomsnittliga straffet för våldtäkt är enligt 26 månader. För grov våldtäkt med ett maxstraff är samma siffra 61 månader, vilket till exempel är avsevärt mindre än grov narkotikasmuggling. Visserligen omfattar de generella straffskärpningar beslutat om även våldtäkt, men det behövs även mer brottsspecifika åtgärder. Det finns behov av att både höja straffen och öka straffspridningen för våldtäkt. Därför bör straffskalan för våldtäkt i likhet med för misshandel förändras genom att bestämmelser för synnerligen grov våldtäkt inrättas. Syftet bör vara att totalt sett åstadkomma en tuffare skärpning av straffen för våldtäkt. Också minimistraffet bör förlängas till åtminstone . bör domstolen även fortsättningsvis kunna utdöma lägre straff om omständigheter föreligger som gör brottet mindre grovt.
mot · H2022877 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla personvalsspärren. utser svenska folket genom allmänna val vilka partier som skall representera dem i riksdag, kommun och landsting. Väljarna har dock begränsade möjligheter att påverka vilka enskilda politiker som representerar partierna. Trots personvalsreformen som i en första tappning togs i praktik först valet är väljarnas möjlighet att ändra partiernas listor begränsad. Detta gäller i synnerhet i större valkretsar. Trots att personvalsspärren sänkts från av det egna partiets röster i valkretsen, når endast ett fåtal personer upp till spärren om de inte redan toppar sitt eget partis valsedel. I valet var det endast personer som tog plats i enbart tack vare personröster. Detta är i grunden inte märkligt då väljarna märker att personvalet har begränsat genomslag. Detta leder i sin tur till att politiker i allmänhet anstränger sig mindre för att söka ett personligt mandat. Resultatet blir ett dåligt an-svarsutkrävande av enskilda riksdagsledamöter. Med den förestående grundlagsändringen kommer personvalsspärren att sänkas från . Detta skulle självklart innebära att fler blev personvalda, men förändringen är marginell. Om personvalsspärren istället togs bort skulle läget förändras drastiskt och svensk demokrati vitaliseras och de folkvaldas legitimitet stärkas.
mot · H202288 · 2014-11-05 00:00:00 — Skärpt straffpåföljd vid försäljning av narkotika tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa straffpåföljden vid försäljning av narkotika. Droger fortsätter att förstöra många människors liv i trots vår restriktiva drogpolitik. Vi bör fortsätta med breda informationskampanjer om de negativa effekter drogerna har. Vi bör också satsa på att hjälpa de som hamnat i missbruk att ta sig ur detta. Polisen bör fortsatt jobba för att minska tillgången på drogerna genom att lagföra de som säljer dessa droger. För att ytterligare öka ansträngningarna att minska drogerna och dess negativa konsekvenser i samhället bör de som säljer dessa droger också bestraffas hårdare än .
mot · H2022880 · 2014-11-10 00:00:00 — Enklare kassahantering i särskilda fall tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av effekter på näringsverksamhet inom kontanthandeln som konsekvens av den nya kassalagen som trädde i kraft årsskiftet 2009/10. En ny kassalag infördes i som ställer krav på kassaregister i alla butiker som hanterar kontantförsäljning, där också kortköp räknas som kontanter, och som säljer för mer än fyra prisbasbelopp (). Undantagna från kraven på kassaregister är automathandel, skattebefriad verksamhet och handel på tillfälliga försäljningsställen. Kraven på kassasystem kan delas in i två delar: generella krav på funktioner i programmet och krav på certifierad kontrollenhet. Kostnaden för inköp av en certifierad kontrollenhet ligger i storleksordningen och uppåt. Bland de generella kraven handlar det om standardrapporter, logglistor samt att vissa funktioner som att till exempel radera transaktioner ska vara omöjliga. Dessutom ska kvitto alltid erbjudas till kunden. Ett krypterat transaktionsnummer för varje påbörjat kvitto ska sparas i loggfiler. Kvitto måste innehålla namn på såld artikel i klartext. Detta betyder att kassan måste ha ett artikelregister, och det går ej längre att sälja på varugrupp. har efterhand skärpt tolkningen av lagen och krävs att alla händelser i kassan ska loggas. Inte bara själva försäljningen, utan också logglistorna ska bland annat även visa när och hur en artikel ändrats, vilka statistiklistor som användarna tittat på. Genom att många kunder vid kontantköp eller kortköp inte heller efterfrågar vare sig papperskvitto eller digitalt kvitto, så finns en risk att detta i sig leder till skattefusk och snedvriden konkurrens. Ärliga näringsidkare hamnar i underläge mot oärliga, då de senare till skillnad från de förra i fall där kunden inte efterfrågar ett kvitto frestas välja att inte bokföra köpet enligt lagens krav, vilket leder till en svart sektor trots kassalagens goda intentioner att önska motverka detta. Vi tycker därför det är angeläget att en översyn görs av hur den nya kassalagen fallit ut på näringsverksamhet inom kontanthandeln. Finn (M)