mot · H102T16 · 2014-06-04 00:00:00 — löper större underhållskontrakt i regel . Vissa speciella underhållsarbeten som kräver unik kompetens ska så klart kunna upphandlas. Även större underhållsarbeten som närmast kan ses som reinvesteringar ska kunna upphandlas. måste självständigt inspektera banorna och entreprenörernas arbete. Redan innan underhållskontrakten löper ut måste skaffa sig gedigen kunskap om anläggningens skick. Därför måste bygga upp kompetens för att inspektera både anläggningens skick och entreprenörernas arbete. Det handlar både om att upptäcka akuta brister och att ge kunskap om vilket förebyggande underhåll som måste göras. Sedan och den statliga utredningen enkel till framtiden (SOU 2013:83) släpptes sent 2013 har ytterligare kunskap kring det svenska järnvägsunderhållet framkommit. I ett reportage från SVT visas att regeringens myndighet i arbetet med gjort allvarliga felräkningar när gäller bl.a. kontaktledningar på det svenska järnvägsnätet. Hälften av kontaktledningarna har inte tagit med i beräkningen. Sammanlagt om även växlar och spår räknas med så är den plan som regeringen nu lagt fram kraftigt underfinansierad. Vår bedömning är därför att huvudfokus redan i början av planperioden måste vara att kraftigt öka underhållsanslagen. måste den kritik som riktats mot styrningen av underhållet och järnvägens organisation nu tas till vara för att de ökade resurserna verkligen ger effekt. Varken den svenska järnvägen eller de svenska statsfinanserna tål att järnvägsunderhållet utvecklas till ett svart budgethål där ökade medel inte ger effekt. Ska nå EU:s lägsta arbetslöshet och klara klimatet, ska människor ta sig till och från jobbet och andelen kvalificerad tillverkningsindustri öka i . Då måste järnvägen i förbättras i närtid genom mer och bättre järnvägsunderhåll. Detta är en av de största utmaningarna för att kunna minska både arbetslösheten och klimatutsläppen. Vi vill satsa 10 miljarder mer än regeringen på järnvägsunderhållet –2025 – detta för att få en bättre fungerande järnväg i närtid. Bättre vägunderhåll för ökad trafiksäkerhet och jobb i hela landet Vi delar regeringens bedömning att de väginvesteringar som är beslutade är rimliga. Förbifart behövs i en starkt växande . Det är positivt att byggstart nu sker. Automatisk hastighetsövervakning med hjälp av fartkameror kommer att byggas ut, vilket är mycket bra. Arbetet med olika former av ITS-lösningar som variabla hastighetsgränser och elektronisk trafikinformation bör byggas ut. Tillsammans med energieffektivare fordon kan detta minska vägtrafikens klimatpåverkan. Tyvärr har regeringen skurit ned på vägunderhållet med 770 miljoner. Det här går ut över både skogs- och basindustrins godstransporter. Beräkningar från institutet visar att bara vägarnas bristande bärighet kostar skogsindustrin mellan 600 miljoner och 1 miljard . Rätt resurser till vägunderhållet underlättar även arbetspendling med bil utanför storstadsregionerna. Regeringens neddragning av vägunderhållet är naturligtvis negativt för sysselsättningen i skogs-och basindustrin. Arbetstillfällen inom anläggningssektorn och maskin- och åkeribranschen går också förlorade. Vi vill därför öka anslagen till vägunderhåll med 5 miljarder utöver regeringens anslag . Den snabba urbaniseringen i ställer stora krav på kollektivtrafiken. De tre storstäderna i växer snabbt och har ett stort behov i närtid av ökad kollektivtrafik. Det behövs både för att förbättra arbetspendlingen, ge en minskad klimat- och miljöpåverkan och möjligheten till bostadsbyggande. I pågår nu Stockholmsförhandlingen som kommer att lämna sitt slutbetänkande /15. I är Västsvenska paketet avgörande för att skapa möjligheter för kraftigt ökat kollektivtrafikresande. Ett ja i folkomröstningen är av stor betydelse både för och hela utveckling. Vi vill avsätta en särskild pott för statlig medfinansiering av kollektivtrafik. Vi ser kollektivtrafiken som särskilt lämpad för innovationsupphandling. Det kan handla om nya tågset med hög kapacitet och energieffektivitet eller eldrivna bussar som kan laddas under körning. Innovationsupphandling för kollektivtrafiken kan både förbättra klimat och miljö och stärka innovationsklimatet och därmed också sysselsättningen i . För ett exportberoende land som är sjöfarten strategiskt viktig. Sjöfartens betydelse växer i takt med att världshandeln blir alltmer global. Väg- och järnvägsinfrastrukturen till de stora hamnarna är betydelsefull för sjöfartens funktionssätt. Sjöfarten måste även bindas samman mer effektivt med järnvägs- och vägtransporter. Sjöfartens utsläpp av koldioxid har ökat . För att minska sjöfartens klimatpåverkan bör sjöfarten tas in i någon form av utsläppshandel på global nivå inom eller på EU-nivå. Nationella åtgärder i som distribution av alternativa bränslen, elanslutning i hamn och differentierade farledsavgifter kan bidra till en minskad miljö- och klimatpåverkan. Men då sjöfarten är ett globalt transportslag är överenskommelser i EU och allra helst på global nivå i IMO väldigt viktiga för att skapa en mer energieffektiv och miljövänlig sjöfart. Smidig övergång till nya svavelregler EU:s implementering av kommer att leda till kraftigt förbättrad miljöprestanda hos sjöfarten. Fördelarna för luftkvalitet och folkhälsa är stora. Tyvärr tog den svenska borgerliga regeringen inte vara på möjligheterna inom IMO att driva igenom att kraven skulle vara globalt harmoniserade eller att samma krav skulle gälla åtminstone i hela . omfattas , Engelska kanalen och delar av av hårdare krav än södra . Det får ses som ett misslyckande för regeringen. Det är nu viktigt att se till att implementeringen av de nya svavelreglerna blir kostnadseffektiv för sjöfarten och dess transportköpare. Farledsavgifterna måste fortsätta att utformas så att de främjar de redare som prioriterar ny teknik för avgasrening och nya bränslen. Det är även angeläget med ett fortsatt och intensifierat samarbete mellan rederier, raffinaderier, bränsledistributörer, tillverkare av reningsutrustning och sjöfartsforskningen för att snabbt och kostnadseffektivt förbättra och få ett brett genomslag för klimat- och miljölösningar för sjöfarten. Regeringen står passiv inför införandet av de nya svavelreglerna 2015. Ännu saknas skarpa förslag om hur övergången till de nya reglerna ska underlättas. För att värna den svenska sjöfartsnäringen är det hög tid att tonnageskatt för sjöfarten införs i . Tonnageskatt gäller nu inom hela EU med undantag för . Det innebär att svenska redare har sämre konkurrensvillkor och därför flaggar ut sina fartyg. förlorar arbetstillfällen och marin kompetens, vilket kommer att slå mot ännu fler jobb.