mot · H202476 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven vid . Vårt land står inför stora utmaningar att i konkurrens med andra kunna producera värden som innebär att förutsättningen för att kunna bibehålla och utveckla ett välfärdssamhälle stärks. Ekonomisk tillväxt är regional till sin karaktär och gynnas av tillgång till kompetens. Det är därför viktigt att forsknings- och utbildningspolitik kopplas samman med regional- och näringspolitiska målsättningar. Vi har tre storstadsregioner i landet som växer, men en stor del av svenskt näringsliv och offentliga verksamheter finns i andra regioner kring medelstora kommuner. Såsom i tionde största kommun . Det är väsentligt att ha forskning av hög kvalitet, men det finns inget som talar för att forskning får lägre kvalitet för att den bedrivs vid en ung högskola. Där forskningsanslagen finns dit flyttar också duktiga forskare. varande fördelning av ökade forskningsanslag har främst gynnat etablerad forskning vid universiteten. Incitament och resurser för nysatsningar i form av kapacitetsuppbyggnad i samarbete med näringslivet har varit begränsade och den regionalekonomiska dimensionen av kompetenstillgångens betydelse för tillväxt har inte beaktats. Därmed har näringslivet i vissa regioner gynnats kraftigt, medan andra har missgynnats. är femte största län och domineras av tillverkningsindustrin. av arbetskraften jobbar i tillverkningsindustrin i . Den långsiktiga uppbyggnaden av forskningskapacitet vid , särskilt inom teknik och it för små och medelstora företag, är därför en nationell angelägenhet. Andelen högutbildad arbetskraft i privat sektor i ligger långt under det nationella genomsnittet. Detta gäller särskilt inom ekonomi, juridik, it och teknik. I arbetsmarknadsregion behövs rejäla investeringar i uppbyggnad av näringslivsorienterad forsknings- och lärarkompetens vid högskolan. Sådana satsningar är nödvändiga för att på lång sikt säkra tillverkningsindustrins fortsatta internationella konkurrenskraft genom att öka tillgången på högutbildad arbetskraft och innovationskapacitet. borde vidga sin verksamhet från dagens 7 500 helårsstudenter till 10 000. FoU-investeringarna borde öka från nuvarande nivå. Bland annat finns behov av fler lärarutbildningar och utbildningar inom vård och teknik. I sammanhanget vill vi även påpeka näringslivets stora engagemang för . Enligt SCB:s statistik lägger företagen i i snitt drygt fem gånger så mycket pengar på egen FoU som vad staten ger forskningsanslag direkt till universitet och högskolor i landet. I lägger företagen ner 16 gånger så mycket pengar på FoU som vad staten ger i forskningsanslag till . Som jämförelse lägger företagen i storstadslänen knappt 6,5 gånger så mycket pengar på FoU som vad staten ger i forskningsanslag till universitet och högskolor i dessa regioner. av bruttoregionalprodukten i utgörs av statligt finansierad forskning. För riket är motsvarande siffra en procent. Här framgår att företagen i är kraftigt missgynnade vad gäller statens satsningar på kompetensinfrastruktur i länet. Forskningsanslaget till universitet och högskolor är en regional fördelad infrastruktur för näringslivets forsknings- och innovationskapacitet. Vidare är forskningsanslaget en förutsättning för den regionala tillgången till högutbildad arbetskraft. Den nuvarande regionala fördelningen av forskningsanslagen motsvarar inte näringslivets struktur och behov. näringsliv är därmed kraftigt missgynnat i nationell jämförelse. i (S)