ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022799 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för motorvägsstandard på sträckan –Västjädra. E18 ingår i EU:s utpekade TEN-vägnät. Inom TEN-T är den nordiska triangeln prioriterad. E18 är det norra benet i den nordiska triangeln. De enda delarna av mellan och som inte har motorvägsstandard är sträckorna –Västjädra och –Sagån. Den sistnämnda byggstartades och är alltså under konstruktion. Sträckan –är en av landets hårdast belastade vägar när det gäller transporter av farligt gods. Kapacitetsgränsen för en två-plus-ett-väg kan sättas till cirka 18 000 fordon/årsmedeldygn. Den gränsen är redan nådd i den östra delen av vägsträckan och kommer enligt prognosen att överstigas för hela vägsträckan.
mot · H202280 · 2014-11-04 00:00:00 — Jakt på fågeln skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en allmän jakttid på skarv. Det svenska beståndet av skarv uppgår till många tiotusentals häckande par. Ökningstakten och utbredningen i har varit mycket snabb. Den stora ökningen av fågeln skarv har lett till omfattande klagomål om att skarvarna påverkar fiskbestånden negativt, att det skapar olägenheter för friluftslivet och förstör skog och natur på de öar där fåglarna häckar. Skarvens utbredning begränsar sig heller inte enbart till kustzonen utan är även förekommande i sjöar och vattendrag i inlandet. I stora delar av den svenska skärgården är skarven numera en av de vanligaste fågelarterna. För boende och berörda är det omöjligt att förstå att en allmän jakttid på skarv inte medges. Att inte medge allmän jakttid på fågeln skarv riskerar leda till att respekten för lagstiftningen på det jaktliga området urholkas. Jag förordar därför att en allmän jakttid medges på skarv. Vad som ovan anförts om att införa allmän jakttid på skarv bör ges regeringen till känna.
mot · H2022800 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för ett principbeslut om att bygga Götalandsbanan. Vårt land behöver utveckla transportsystem som bidrar till att stärka landets utveckling, tillväxt och konkurrensförmåga. En av de enskilt viktigaste infrastrukturfrågorna är utveckling av järnvägssystemet för att öka både kapacitet och hastighet på ett modernare järnvägsnät. Därför behövs ett principbeslut om att bygga både en Götalandsbana och Europabanan . Det finns flera tunga argument för att bygga höghastighetsjärnvägar. Snabba tågförbindelser ökar tillgängligheten och arbetsmarknader som varit åtskilda kan integreras och ge tillväxteffekter för betydande områden. Vidare är det nödvändigt att av såväl klimat- som effektivitetsskäl avlasta vägarna från godshantering. I stråket längs Götalandsbanan kan effekter för regionförstoring och klimat vara mycket betydande, vilket bland annat forskning som genomförts av i tydligt visat. Sammanbindningen av –––/–ger massiv regionförstoring och täthet som genererar tillväxtkrafter. Höghastighetsjärnvägar innebär regional utveckling, tillväxt och ökad konkurrensförmåga, vilket i sin tur ger nya skatteintäkter på såväl nationell och regional som lokal nivå. I som bedrivs vid i i samarbete med bland annat , och ges en tydlig bild av vad utbyggnaden av Götalandsbanan skulle innebära för regionen och . Förutom förbättrade kommunikationer, ökad tillgänglighet och snabbare transporter skulle Götalandsbanan innebära en relativt stor ekonomisk tillväxt motsvarande 12 000 nya arbetstillfällen. Dessutom skulle det ge en årlig ökning av bruttoregionprodukt (BRP) med . Utformningen av Götalandsbanan och Europakorridoren bör ha sträckningen mot den nya fasta förbindelsen mellan och , dels för att kunna ta tågen direkt vidare ner genom mot , dels för att gå via mot /och . Banan bör också utformas så att en knutpunkt för Götalandsbanan och Europabanan förläggs till . Globalt förväntas dessutom en koncentration av gods till ett begränsat antal hamnar och terminaler. hamn är central för godstransporter till och från . Det är ur ett nationellt näringslivsperspektiv avgörande för svensk konkurrenskraft att förutsättningar för hamn prioriteras. Höghastighetsbanor avlastar det övriga järnvägsnätet och möjliggör ökad godstrafik på stambanorna. Det är därför av stor angelägenhet att Götalandsbanan ses som ett helt projekt mellan ändpunkterna –och dessutom ses som en strategi sammanlänkad med Europabanan. i (S)
mot · H2022801 · 2014-11-10 00:00:00 — Utöka registerkontrollen till att omfatta gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att utreda att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg till att även omfatta anställda i gymnasieskolan. Lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg som funnits syftar till att öka skyddet för barn genom att förhindra att personer som har dömts för vissa brott anställs i förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. När lagen tillkom ansåg man att ungdomar inom gymnasieskolan inte behövde samma skyddsbehov eftersom man kan freda sig själv bättre som tonåring än som liten. Med detta resonemang missar man minst två viktiga aspekter: dels att barn är barn ända upp till och har rätt att skyddas mot övergrepp, dels att en elev ofta befinner sig i en viss beroendeställning gentemot en vuxen person, vilket kan utnyttjas av olämplig personal. Det är vuxenvärldens ansvar att hindra att barn utsätts för övergrepp eller far illa. Ett sätt att öka skyddet för barn är en översyn av den befintliga registerkontrollen. Det är inget fullgott skydd men en bland många viktiga åtgärder för att förhindra att fler barn blir offer. Det finns ingen logik i att lagen omfattar alla – utan undantag för någon personalkategori – som söker arbete inom förskoleverksamhet, förskoleklass, skolverksamhet för skolpliktiga barn och skolbarnsomsorgen, men inte anställda i gymnasieskolan. Detta är inte rimligt; barn är barn . Vi menar att lagen innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar, och bör utsträckas till att skydda alla minderåriga. Eftersom elever i normalfallet är minderåriga under gymnasiets första och andra år, bör alltså lagen gälla även dem som söker arbete i gymnasieskolan. Därför bör regeringen skyndsamt överväga att utreda att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg till att även omfatta anställda i gymnasieskolan.
mot · H2022802 · 2014-11-10 00:00:00 — Jobb i glesbygd skapar framtidstro tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om glesbygdens utmaningar och vikten av arbetstillfällen. Det är viktigt att utvecklingspotentialen i alla delar av tas tillvara. Vi socialdemokrater är övertygade om att det inte finns något motsatsförhållande mellan storstäder och glesbygd. På samma sätt som det är viktigt att utveckla de stora regionerna har glesbygden rätt att utvecklas. Genom att nyttja hela landets utvecklingskraft skapar vi jobb och stärker . står glesbygden inför stora utmaningar. har det skett en utveckling där grundläggande samhällsservice centraliserats till områden med ökad befolkningsökning, som servicen försvagats i regioner där befolkningsunderlaget minskat. På många håll runt om i blir det allt längre till närmaste butik, mack eller serviceställe. Funktioner som haft stor betydelse för människor och företag försvinner. Detta är en utveckling som är djupt oroväckande. En förutsättning för en positiv utveckling i hela är att det finns arbetstillfällen. Därför måste skapandet av fler jobb i hela landet prioriteras. En sådan politik bör överväga möjligheter till åtgärder som innebär förbättrade stöd till näringslivsutveckling, fungerande regional kompetensförsörjning, tillgång till offentlig och kommersiell service liksom riskkapital och investeringar i kommunikationer och infrastruktur. Därför välkomnar jag regeringens aviserade satsningar inom dessa områden. En viktig del i en aktiv regionalpolitik handlar också om lokaliseringen av statliga arbetsplatser. En rapport från (dnr 2013:141) visar att det finns färre statligt anställda i glesbygd nu än – detta trots att det totala antalet anställda i statlig sektor har ökat. ökade till exempel antalet anställda i statlig förvaltning i från 215 769 till 229 699. Men i glesbygdskommunerna sjönk antalet anställda i statlig förvaltning från 1 902 till 1 320. Detta är en problematisk trend som kräver politisk handlingskraft. Om den negativa utvecklingen i glesbygden ska kunna vändas är det viktigt att staten ser över möjligheterna att lokalisera statliga arbetsplatser i hela landet. Vad som ovan anförs om glesbygdens utmaningar och vikten av arbetstillfällen bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H202281 · 2014-11-04 00:00:00 — Inackorderingstillägg för elever på nationella idrottsutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skapa neutrala villkor för CSN-stöd för inackordering till elever antagna vid nationella riksintag till idrottsutbildningar. Riksidrottsgymnasier, , är etablerat inom det svenska skolsystemet, med möjlighet för elever att kombinera idrott på hög nationell nivå med studier. finns även nationella idrottsutbildningar, NIU. Det finns stora likheter, men även skillnader. Framförallt gäller det antalet poäng som erbjuds i respektive specialidrott och antalet tränare som skall finnas i förhållande till elevunderlaget. Beroende på storleken och inriktningen på det specialidrottsförbund som står bakom, väljer de att satsa endera på , eller på NIU, eller bådadera. I stort sett handlar det om huruvida förbunden anser sig ha underlag för att nå internationell eller nationell elit, genom de satsningar som görs på särskilda utbildningsanordnare med koppling till specialidrotter. Exempelvis har en större bredd att erbjuda med både och NIU-gymnasier, medan enbart erbjuder NIU, bland annat genom en fristående gymnasieskola. Dessa fristående NIU-gymnasier har riksintag, vilket betyder att elever från hela kan söka och antas till dessa. Är inte anordnaren finns ingen skyldighet att bevilja interkommunala ersättningar till elever. Då NIU författningsmässigt är att betrakta som ett eget program så kan man inte jämföra dessa skolor med vanliga kommunala gymnasieskolor, ändå nekar CSN elever till dessa riksintag inackorderingsstöd eftersom de anordnas av fristående gymnasier. Dessa skillnader måste belysas och utjämnas. Detta bör ges regeringen till känna. Exempel från CSN: ansöker om inackorderingstillägg för att läsa på en fristående gymnasieskola. Han har kommit in på en nationellt godkänd idrottsutbildning (NIU) och ska läsa ekonomiprogrammet med inriktning juridik. kan inte få inackorderingstillägg då det nationella programmet och den nationella inriktningen finns på hemorten, inom två timmars restid från föräldrahemmet. Att kommit in på en utbildning med elitsatsning inom idrott är inget särskilt skäl för att få inackorderingstillägg.
mot · H2022813 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kontaktpersonen för utstationerade företag ska ha rättskapacitet att ingå kollektivavtal. drev regeringen igenom proposition 2012/13:71 gällande anmälningsskyldighet vid utstationering. Propositionens huvudsakliga syfte var att arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i enligt lagen (1999:678), måste anmäla detta till om utstationeringen pågår i . är också den myndighet som ska utöva tillsyn över att reglerna följs. I de fall arbetsgivarna underlåter att göra detta, kan en sanktionsavgift utdelas. välkomnade stora delar av regeringens proposition men anser fortfarande att det mest effektiva sättet att värna om arbetstagarnas intressen vore att införa ett krav på att kontaktpersonen även skall ha rättskapacitet att teckna kollektivavtal. Denna inställning delas av både LO, TCO och . Samma krav framfördes även i ett tillkännagivande till regeringen av en enig riksdag . Att kontaktpersonen saknar rättskapacitet och därför inte själv kan förhandla med relevant facklig organisation innebär att det kan komma att ta innan till exempel en förhandlingsframställan besvaras. Vår bedömning är att denna fördröjning i vissa fall, till exempel vid kortare utstationeringar, kan äventyra möjligheten till meningsfulla förhandlingar och därmed underminera det skydd som utstationeringsdirektivet förutsätter ska ges genom kollektivavtal.
mot · H2022814 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda formerna för hur föräldraförsäkringen skulle kunna reformeras så att familjens sammanlagda disponibla inkomst under det att en förälder lyfter föräldrapenning blir densamma, oavsett vilken av föräldrarna som är hemma, samt om att beräkna kostnaderna för en sådan reform. Som sverigedemokrater är det för oss självklart att varje föräldrapar (i förekommande fall andra vårdnadshavare) själva ska äga bestämmanderätten över hur de vill fördela föräldraledigheten sinsemellan. Det är familjens behov, önskemål och unika situation som ska vara grunden för hur de formar sin vardag, inte ideologiskt betingade pekpinnar från klåfingriga politiker. Tyvärr räcker det inte att slopa den så kallade jämställdhetsbonusen eller att avskaffa den direkta kvoteringen av aktuell försäkring i form av dagar låsta till respektive förälder. Detta eftersom nuvarande system bygger på att det är den hemmavarande förälderns inkomst som ligger till grund för ersättningens nivå (av sjukpenninggrundande inkomst). Följden av att systemet ser ut som det gör blir att det blir ekonomiskt fördelaktigt att den av föräldrarna som har lägst lön, oftast kvinnan, är den som tar ut flest föräldradagar. Det är ytterst problematiskt av en rad olika skäl. Dels föreligger en uppenbar risk att det blir familjens ekonn som drabbar hela familjen och i förlängningen samhället. Vidare låser det ofta fast den förälder som tjänar minst, och följaktligen är i störst behov av arbetslivserfarenhet och lönekarriär, i ytterligare frånvaro från arbetsmarknaden. Med detta följer också att skillnaden mellan de båda föräldrarnas pensionsgrundande inkomster ytterligare ökar vilket riskerar att lämna en av föräldrarna med mycket låg pensionsnivå i händelse av skilsmässa eller separation. Allt detta skulle lösas av ett system där familjens inkomst inte påverkas av vilken av föräldrarna som är hemma. Det vill säga att ena förälderns lön tillsammans med föräldrapenningen blir lika mycket, oaktat vad familjen själv väljer. Vi föreslår att man utreder formerna för hur föräldraförsäkringen skulle kunna reformeras så att familjens sammanlagda disponibla inkomst under det att en förälder lyfter föräldrapenning blir densamma, oavsett vilken av föräldrarna som är hemma, samt beräknar kostnaderna för en sådan reform.
mot · H2022815 · 2014-11-10 00:00:00 — Förenklad överföring av pensionsrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur många som skulle kunna tänkas använda sig av en förenklad möjlighet att föra över pensionsrätter, hur valet och ansökan enklast skulle kunna utformas och vad det skulle kosta att införa ett sådant system. I de allra flesta äktenskap och samboförhållanden har de två parterna olika nivå på sina inkomster. Detta kan bero på faktorer såsom skillnader i ålder, utbildning, valt yrke med mera. Det kan också bero på att en av parterna arbetar mer medan den andra spenderar mer tid med sysslor i hemmet. Det bör vara respektive pars sak att avgöra hur de vill ordna sin vardag och i stort är det inget vi anser att lagstiftningen har med att göra. Tyvärr påverkar dock denna inkomstskillnad också antalet pensionspoäng för respektive make/maka/sambo. Detta riskerar att vid en eventuell skilsmässa/separation få följden att den ena parten vid pensionering får ut en orimligt liten pension. Man kan, menar vi, med ganska enkla medel komma runt detta problem genom att underlätta möjligheterna att dela 50/50 på de pensionspoäng man samlar på sig . Beslutet om överlåtande bör då avse endast poäng som ännu inte tjänats in och redan intjänade poäng bör inte kunna flyttas. Till exempel kan beslutet gälla årsvis och makarna/samboparet kan i sin deklaration uppge om de vill nyttja möjligheten eller inte . Vi föreslår att man utreder hur många som skulle kunna tänkas använda sig av denna möjlighet, hur valet/ansökan enklast skulle kunna utformas samt vad ett sådant system skulle kosta att införa.
mot · H2022816 · 2014-11-10 00:00:00 — Avveckla systemet med ofrivilliga delade turer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur systemet med ofrivilliga delade turer inom den offentliga sektorn ska kunna avvecklas. Delade turer, där personalen tvingas till långa, ofta obetalda håltimmar mellan två längre arbetspass, är ett fenomen som tyvärr är ganska vanligt på den svenska arbetsmarknaden. I synnerhet inom den offentliga sektorn. Enligt använder sig 9 av 10 kommuner av delade turer, och i 6 av 10 kommuner tycks förekomsten ha ökat . Cirka 100 000 kommunalarbetare har delade turer med ofrivilliga, obetalda håltimmar. av de anställda uppger att de uppskattar att arbeta med delade turer och då bör de ju få fortsätta med detta. För en långt större grupp är de delade turerna dock en tvingande plåga. Många har svårt att få familjelivet att gå ihop. Tiden som skulle ha använts till att laga mat, skjutsa barnen till idrottsaktiviteter, läsa godnattsaga och så vidare försvinner. Många ser inte sina barn i vaket tillstånd på en hel arbetsvecka. 4 av 10 som arbetar med delade turer uppger att de känner stress och trötthet, och enligt stressforskaren ökar delade turer riskerna för sociala problem. Han menar också att forskningen på området är bristfällig och att riskerna och skadorna förmodligen har underskattats. Trots att frågan funnits på dagordningen , så har väldigt lite hänt. Det tycks till och med bli värre. Den primära bakomliggande orsaken är sannolikt neddragningarna på personal och resurser. Inom äldreomsorgen har var tionde anställd försvunnit som de äldre har blivit fler. Statliga ingrepp i den konkurrensutsatta privata sektorn bör göras med försiktighet, men när det gäller den offentliga sektorn är det politiska ansvaret stort och man borde kunna föregå med gott exempel när det gäller vården av personalens fysiska och psykiska hälsa. Även ur ett långsiktigt, strategiskt perspektiv är det viktigt att åtgärder vidtas mot de delade turerna. De dåliga arbetsvillkoren är en av huvudanledningarna till den hotande framtida bristen på vård- och omsorgspersonal. Det är uppenbart att kommunerna och landstingen inte förmår att lösa det här problemet på egen hand och att staten därför måste gå in med styrmedel och resurser.
mot · H2022817 · 2014-11-10 00:00:00 — Använd AP-fonderna för bostadsbyggande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över placeringsreglerna för AP-fonderna. De politiska förutsättningarna för fempartiöverenskommelsen om Ap-fonderna i det reformerade pensionssystemet är: – fonderna ska ha renodlat finansiella mål och inte ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn, – fonderna ska inte ha ett dominerande inflytande som ägare i bolag noterade på reglerade marknader i , – fonderna ska bedriva förvaltning oberoende av varandra, i synnerhet när det gäller aktier som har emitterats av inhemska börsnoterade företag. Det finns dock en debatt kring om och hur AP-fondernas placeringsregler ska ses över. I finansutskottets senaste betänkande om AP-fondernas verksamhet (2013/14:FiU6) tas detta upp. Utskottet menade att det fanns anledning att se över de placeringsregler som fastställdes och . En del förslag presenterades av den s.k. buffertkapitalsutredningen. Utskottet ville dock avvakta beredningen i och Pensionsgruppen innan man tog ställning till olika förslag på området. Bostadsbristen är på flera håll i landet akut. Inte minst är landets större städer hårt drabbade. Enligt bedöms det bara i saknas 56 000 lägenheter. Det kan ställas i relation till att det i som helhet, enligt , byggs omkring 30 000 lägenheter . har andelen hyresrätter i minskat . Bristen på bostäder i storstäderna är problematisk både socialt och ekonomiskt. Den är ett särskilt problem för den yngre och mer rörliga arbetskraften. Tillväxten hämmas av bostadsbristen. Samarbetsregeringen avser att ta ett samlat grepp på både bostäder och infrastruktur . En början i fråga om bostäder är det investeringsbidrag för renovering av flerbostadshus i miljonprogramsområdena som föreslås. För att möta det enorma bostadsbehovet krävs dock större och rejäla investeringar. är en aktör som kan komma att användas. AP-fonderna har också en del investeringar i fastigheter. Genom att utöka sina investeringar i fastigheter skulle AP-fonderna kunna bidra till att skapa fler bostäder. Hyresrätter ger en stabil och långsiktigt god avkastning på investerat kapital och dessutom med låg risk vilket gör att det långsiktigt är en fördelaktig investering. Om AP-fonderna ska investera mer i exempelvis fastigheter behöver dock placeringsreglerna för AP-fonderna ses över vilket bör ge regeringen tillkänna.
mot · H2022819 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över kraven på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård och undersöka möjligheten att ställa krav på certifiering eller auktorisation av dessa. Konsulentstödd familjehemsvård är en vårdform där vuxna, ungdomar och barn med olika typer av, ofta svår, social problematik ibland i kombination med missbruk, kriminalitet eller psykiatrisk problematik placeras i ett enskilt familjehem med en utifrån individen anpassad vårdplan. Konsulenten finns med för att följa upp placeringen och ge stöd och handledning till familjehemmet. Det finns en mängd företag, både vinstdrivande och icke vinstdrivande, som arbetar med familjehemsvård på uppdrag av kommuner, kriminalvård och landsting. De vuxna som placeras i familjehemsvård har oftast tidigare behandlingsinsatser på behandlingshem bakom sig, men har haft svårt att fungera i grupper och/eller i ett specifikt behandlingsprogram. Familjehemsvården ger möjlighet till en individuell anpassning av vården. För barn och ungdomar har kommunerna i flertalet fall uttömt sina egna möjligheter att hitta familjehem innan man går ut och söker familjehem via organisationer. finns inga formella krav på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård. Hur organisationerna arbetar och vilken kompetens konsulenterna har varierar mycket vilket med största sannolikhet påverkar kvaliteten i den vård som erbjuds. Det sker ingen kontroll eller uppföljning av den vård som bedrivs av organisationerna. I (SOU 2011:9) pekar man på vikten av att barn och unga som blir föremål för vård från samhället inte ska riskera att bli utsatta för övergrepp eller allvarliga missförhållanden. Därför föreslår man bl.a. ökade krav och kontrollmöjligheter gällande familjehemsvård. I slutbetänkande (SOU 2011:35) lämnas en mängd förslag inom åtta olika förbättringsområden för att förbättra missbruksvården. Bl.a. föreslår utredningen att det ska införas krav på auktorisering för behandlingshem (hem för vård eller boende, HVB) samt utveckling av ett kvalitetsregister för den verksamheten. Man kan undra varför detta inte även föreslås för den konsulentstödda familjehemsvården? De personer som placeras i familjehemsvård via olika organisationer har en komplex och svår problematik, och är också på många sätt en utsatt grupp som inte alltid kan tillvarata sina intressen och få sina behov tillgodosedda. De familjer som tar uppdrag som familjehem behöver kvalificerad handledning och stöd för att kunna fullfölja uppdraget som familjehem. Jag anser därför att det bör ställas höga krav på de organisationer som bedriver konsulentstödd familjehemsvård, och att det bör finnas krav på certifiering eller auktorisation för dessa.