ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021692 · 2014-11-07 00:00:00 — Validering av utländsk lärarexamen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra validering av utländsk lärarexamen. Runtom på skolor bedrivs hemspråksundervisning, ofta av personer med rötter i andra länder, och ofta har dessa hemspråkslärare en lärarexamen från sitt hemland. Grundproblemet är att hemspråkslärarna inte har en i godkänd lärarexamen, ett problem som ytterligare förstärks då det nu krävs en godkänd svensk lärarexamen även för hemspråkslärare. Det är ett växande problem för kommunerna att det är svårt, i vissa fall omöjligt, att få fatt på en hemspråkslärare som uppfyller de formella kraven. Detta drabbar i sin tur eleverna som riskerar att bli utan sin hemspråksundervisning. Konsekvensen blir även att hemspråkslärarna väljer att söka sig till andra yrken och dränerar skolan för viktig kompetens. borde bättre ta vara på denna resurs och genom validering av utländsk lärarexamen utfärda densamma i .
mot · H2021693 · 2014-11-07 00:00:00 — Införande av avgift för utevaro från domstolsförhandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en avgift för parter som uteblir från huvudförhandlingar i domstol. Andelen förhandlingar som ställs in som de skulle ha hållits har ökat markant, och ungefär en fjärdedel av alla huvudförhandlingar i brottmål ställs in helt. Detta leder till en mängd negativa konsekvenser. Det är inte bara ett stort slöseri med skattepengar – det vållar också övriga inblandade personer kostnader, besvär och inte minst frustration över att målet inte blir avklarat. Dessutom utgör inställda förhandlingar en risk för rättssäkerheten. Det är viktigt att handläggningen av brottmål inte drar ut . Det finns inga exakta siffror på vad en inställd förhandling kostar, men om man har med sig att en genomförd i snitt kostar nästan , kan man ju spekulera vad problemet med inställda tingsrättsförhandlingar kostar samhället . Skattebetalarna ska slippa betala för att brottsmisstänkta inte kommer till överläggningar; ansvaret att inställa sig ska ligga på dem och inte på domstolarna eller polisen. Vi ska heller inte glömma vilken vinst det blir för brottsoffer och vittnen, som förhoppningsvis slipper förbereda och inställa sig till något som inte blir av. Någon påföljd för utevaro från domstolsförhandlingar finns inte . Detta är inte acceptabelt. Om vi bokar på exempelvis en vårdcentral eller en tandläkarmottagning och uteblir från avtalad tid får vi erlägga en avgift. Samma ansvar borde gälla för en misstänkt som uteblir från en rättegång som denne blivit kallad till. Avgiften bör vara av sådan omfattning att den är kännbar för den misstänkte. Upprepade tillfällen där en misstänkt uteblivit från förhandling bör rendera i väsentligen höjd avgift eller annan påföljd.
mot · H2021695 · 2014-11-07 00:00:00 — Paradigmskiftet från patient till medborgare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett verkligt paradigmskifte från patient till medborgare i . I propositionen ”Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken” (Prop. 1999/2000:79) markerades en förändrad syn på funktionshinderspolitiken och på personer med funktionsnedsättning. ”Personer med funktionshinder är medborgare med lika rättigheter och skyldigheter som andra medborgare”, slog fast. Beslutet var menat att stärka rättighetsperspektivet och få bort ett dominerande patient- och omvårdnadsperspektiv i synen på personer med funktionsnedsättning. konstaterar vi att paradigmskiftet uteblivit. Alltför ofta ses funktionshinderspolitik som något som främst berör vård och omsorg. Ansvaret för frågorna ligger ofta på socialpolitiska nämnder, styrelser och departement i stället för att föras över till exempelvis de som ansvarar för mänskliga rättigheter. Återkommande beskrivs grupper med funktionsnedsättning som tunga ekonomiska ok för samhället, snarare än som människor med resurser och förmågor. Arbetet för att förbättra människors levnadsvillkor går alltför sakta. Det behövs ett rättighetslyft i i synen på personer med funktionsnedsättning och i genomförandet av funktionshinderspolitiken. Den måste utgå från om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Ska det bli verklighet krävs en ökad kunskap och kompetens om och ett brett förankrat politiskt arbete för att förändra värderingar i samhället. Vad som i motionen har sagts om vikten av att gå från patient till medborgare i synen på personer med funktionsnedsättning bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021699 · 2014-11-07 00:00:00 — Ideellt skolengagemang i betyget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betyg ska kunna innehålla information om en elevs ideella engagemang inom ramen för skolans arbete. Det civila samhället betyder oerhört mycket för att skapa en trygg uppväxtmiljö för våra unga. Det måste betonas mer än vad som görs . Ungdomsåren är viktiga för att etablera en egen identitet. Den utvecklas i samspel med familjen, andra små naturliga gemenskaper och det omgivande samhället. I civilsamhället påbörjas i ungdomsåren inte sällan ett ideellt engagemang i någon form. Det kan vara allt från att gå med i en idrottsförening till att delta i teatergrupper, kyrkans aktiviteter eller starta en spelförening. Detta engagemang skapar identitet, meningsfull sysselsättning och social kompetens. För att uppmuntra unga att engagera sig anser att elevens ideella engagemang ska kunna synas i betyget. Frågan om vad för slags ideellt arbete som avses är inte helt enkel. Det finns dessutom ganska stora administrativa svårigheter, t.ex. gällande avgränsningar och hantering av intyg för vilket ideellt arbete som utförts. Ett första steg bör vara att ideella engagemang som sker inom ramen för skolans arbete bör uppmärksammas. Det kan t.ex. handla om att leda en skolidrottsförening, att delta i Operation Dagsverke eller att aktivera sig i elevrådets verksamhet. kan det dock finnas anledning att bredda begreppet ideellt engagemang i detta avseende. Flera viktiga syften kan uppnås genom att strukturerat sammanställa ungdomars meriter. Det lyfter fram meriterna för den enskilde själv, vilket stärker självkänslan. Genom att redovisa ideellt engagemang kan ungdomars möjligheter att tydligare meritera sig för att komma in på arbetsmarknaden också stärkas. Vid ansökan till högskolan kan en samlad beskrivning av ideellt engagemang vara värdefull, eftersom urvalsgrunden för upp till en tredjedel av platserna för nybörjarutbildningar kan beslutas av den lokala högskolan. Att lyfta fram ideellt arbete inom skolan bidrar slutligen till att förverkliga läroplanernas värdegrund och stärker det demokratiska samhället. Förslaget är att betyget ska kunna innehålla information om ideellt engagemang som en övrig upplysning och att det ska vara frivilligt. Det ska vara klassläraren eller klassföreståndaren som för in information i samband med betygssättning. Information om ideellt engagemang ska ges till klassläraren eller klassföreståndaren i samband med utvecklingssamtal. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H202170 · 2014-11-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att fullfölja arbetslinjen genom att flytta älgjaktspremiären från till . Med den tidigare alliansregeringen var arbetslinjen tydligt i fokus. Detta ledde till att över 300 000 fler hade ett jobb att gå till. Älgjaktspremiären är den absolut största händelsen på jaktåret för de flesta jägare. Många jobbar men måste ta ledigt för att kunna deltaga på premiärdagen som alltid är . Många jaktlag börjar därför inte jaga förrän för att hela jaktlaget skall kunna delta. Även jägarna prioriterar således arbete. Eftersom många jaktlag verkar i älgskötselområden med viss tilldelning, kan kvoten på vissa djur vara fylld redan när de flesta kommer ut , p.g.a. att de fullföljer arbetslinjen . Föryngring av jaktlagen är en framtidsfråga för många jaktlag. Studerande, eller unga med första foten in på arbetsmarknaden, bör inte behöva ta ledigt eller avstå från studier för att vara med på älgjaktspremiär! Det vore rent av mer rättvist att låta älgjaktspremiären bli istället för .
mot · H2021700 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrikta regelförenklingsarbetet på företagarnas vardagliga behov. Tillväxt och nya jobb skapas genom fler och växande företag. Företagen är ryggraden i svensk ekonomi och grunden för vår gemensamma välfärd. Därför är det viktigt för att skapa goda villkor för näringslivet. Ett gott företagsklimat präglas av enkla regler och effektiv administration. Ytterst handlar det om de svenska företagens konkurrenskraft och därmed förutsättningarna för tillväxt. Alliansregeringen hade allt sedan tillträdandet 2006 en uttalad ambition att minska företagens administrativa börda. minskade företagens administrativa kostnader med 7,3 miljarder. har i regeringen bland annat bidragit till att företagen får lämna kvartalsredovisning av moms istället för månadsredovisning och att revisionsplikten för små företag med maximalt tre anställda tagits bort. Alliansregeringen tog initiativ till ett antal olika projekt i syfte att minska regelkrånglet för företagen. Fokusområden var sänkta kostnader för företagen, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på länsnivå och nivå, uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Det är viktigt att regelförenklingsarbetet fortsätter. Kampen mot byråkrati och krångel ska inriktas på märkbara förenklingar i vardagen för små och medelstora företag. En viktig fråga är att se över skatteavgifterna. kan en företagare tvingas betala oproportionellt höga avgifter inklusive skuldräntor om han eller hon genom eget eller rådgivares misstag lämnat in uppgifter för sent eller på fel sätt. Uppgifter som inte uppsåtligt och för egen skull lämnats felaktigt bör endast beläggas med en administrativ avgift. Det är också angeläget att se över skatteavgifterna vid generationsskifte i familjeföretag. har tidigare anfört att regelförenklingsarbetet måste drivas vidare med kraft och intensitet samt att arbetet är väsentligt för ett gott företagsklimat. Jag anser att företagarnas kontakter med myndigheter ytterligare behöver förenklas och myndigheternas möjligheter att ta ut avgifter och begära in uppgifter bör tydliggöras och begränsas.
mot · H2021702 · 2014-11-07 00:00:00 — Stärkning av yrkesprogrammen på gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka yrkesprogrammen på gymnasiet genom att införa tvåårig gymnasial utbildning med mer yrkespraktik. Ungdomar som misslyckas med gymnasieskolan är de som får störst problem på arbetsmarknaden. Den gymnasiereform som genomfördes innebar att den teoretiska undervisningen på de praktiskt, yrkesinriktade linjerna ökade. De förlängdes också från två till . Syftet var att öka jämlikheten och rättvisan. Men resultatet blev ökad utslagning. De som har störst svårigheter i skolan går ut med ofullständiga betyg och riskerar därmed att hamna i långtidsarbetslöshet. Forskning från IFAU pekar på att effekten av att bygga ut de yrkesförberedande utbildningarna med , har ökat utslagningen för dem som är svaga i teoretiska ämnen. Trots det anför utbildningsutskottet i betänkande 2013/14:UbU11 ”att såväl för högskoleförberedande program som för yrkesprogram är en treårig gymnasieskola i dagens kunskapssamhälle nödvändig för att på bästa sätt förbereda eleverna för högre studier eller yrkesarbete och för att ge dem nödvändiga förutsättningar för att aktivt kunna delta i samhällslivet”. Det är viktigt att inte göra skillnad på teoretisk och praktik kunskap. För att bättre rusta alla unga för framtiden och dessutom tillsäkra svenska företag arbetskraft är kvaliteten i yrkesförberedande utbildningar avgörande. Därför föreslår jag att en tvåårig yrkesförberedande utbildning införs, med ett frivilligt tredje år som kan läsas in i efterhand. Alliansen sjösatte flera viktiga förändringar som rör yrkesutbildningar. Ny yrkesexamen, mer tid för yrkesämnen, yrkesintroduktionsanställningar och gymnasial lärlingsutbildning har införts. De elever som inte väljer lärlingsspåret på yrkesprogrammet får endast 15 veckors praktik vilket jämfört med övriga länder inom EU är lite för ett yrkesprogram. Jag föreslår därför att minst 25 veckors praktik ska ingå som miniminivå i yrkesprogram. Ett problem är att många skolor har svårt att hitta praktikplatser. Elever med utländsk bakgrund har svårast att hitta praktikplats, särskilt pojkar. Detta faktum lyftes fram som ett argument i gymnasieutredningen att inte utöka antalet praktikveckor. Min uppfattning är dock att praktiken är en så viktig väg in på arbetsmarknaden för dem som går yrkesinriktade program att vi bör höja ambitionsnivån och utreda hur vi kan stimulera arbetsgivare att ta emot praktikanter. föreslog att de inte får vara förlagda till skolan. Men skolan kan fortfarande göra undantag och förlägga praktiken på skolan. Forskning visar att kopplingen mellan skola och arbetsliv är avgörande, inte minst för dem som redan har svag anknytning till arbetsmarknaden. Därför är det av största vikt att arbetsplatsförlagt lärande på yrkesprogrammen äger rum på en arbetsplats och att antalet veckor ökar. Det behöver ses över hur företag kan motiveras att ta emot praktikanter, genom någon form av kompensation. En idé skulle kunna vara ett skatteavdrag för att täcka ökade kostnader. Hur detta skulle kunna se ut behöver utredas närmare.
mot · H2021705 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatekonomi i skolans undervisning. För många unga har konsumtionen en stark koppling till status, identitet och grupptillhörighet. Många unga har dock bristande kunskap i privatekonomi som tyvärr går hand i hand med konsumtionshetsen. Av unga i åldersgruppen 18–restfördes totalt 44 005 personer i utsöknings- och indrivningsregister , och detta är väldigt allvarligt. Mobilräkningar, snabblån och höga räntor har varit en stor bidragande faktor. Att hamna i skuldsättning redan är ett stort problem som kan ge förödande konsekvenser när det gäller framtida lån, arbete och bostad. Alla unga har inte ett privat skyddsnät som exempelvis föräldrar som kan ta över skulder. Det kan i sin tur leda till en långvarig överskuldsättning som också innebär stora kostnader för samhället. Det är viktigt att ungdomar har kunskap när det gäller grundläggande privatekonomi – planering av inkomster och utgifter, lån, krediter, räntor, sparande, betala räkningar – och också om ekonomiska risker och konsekvenser. står i läroplanen att eleverna ska få möjlighet att utveckla sina kunskaper om konsumtionens villkor, om sparande, krediter och lån, vilket naturligtvis är bra. Det finns vidare från flera olika myndigheter bra stöd att få, exempelvis ”på cashen”, liksom Kronofogdens förebyggande arbete med exempelvis telekombranschen. Frågan är om det är tillräckligt. Regeringen bör överväga att se över möjligheten om mer omfattande skolundervisning i privatekonomi, detta för att unga ska ha användning för sina kunskaper i verkliga livet och på så sätt förhindras att hamna i skuldsättning.
mot · H2021707 · 2014-11-10 00:00:00 — Utformningsbestämmelser i detaljplan upphävs efter genomförandetiden beslutar att i (2010:900) införa en ny paragraf, 4 kap. 25 a §, med följande lydelse: Efter det att genomförandetiden har gått ut, gäller inte de bestämmelser om arkitektonisk eller estetisk utformning av byggnadsverk och tomter som 1. har beslutats enligt 16 § 1 eller motsvarande äldre bestämmelser 2. reglerar andra områden än sådana särskilt värdefulla bebyggelseområden som avses i 8 kap. 13 §. För att det ska byggas bostäder i krävs nästan uteslutande en detaljplan. I detaljplanen regleras till exempel användningen av mark- och vattenområden samt bebyggelsen och byggnadsverk. Kommunen kan i detaljplanen också reglera utformningen av husen; färg, fasad med mera. Det är till exempel inte ovanligt att det i detaljplan regleras hur höga byggnaderna får vara, takvinklar, antalet lägenheter och utformning i övrigt. Många aktörer i bygg- och bostadsbranschen framför ofta att detaljplanerna är för detaljerade och styrande vilket begränsar entreprenörernas handlingsfrihet och leder till ökade kostnader. En detaljplan gäller under en i förväg utsatt genomförandetid. Den ska sättas så att det finns rimliga möjligheter att genomföra planen, men den får inte vara kortare än och inte längre än , vilket följer av 4 kap. 21 § . En detaljplan gäller även efter att genomförandetiden gått ut om den inte upphävts eller ändrats. Det är inte ett ovanligt problem att gamla och inaktuella detaljplaner försvårar eller omöjliggör att genomföra önskvärda förändringar. (SOU 2013:34) föreslog att alla planbestämmelser skulle upphöra att gälla efter genomförandetidens utgång för att öka flexibiliteten. Vi anser att det är för långtgående. Det skulle i och för sig öka flexibiliteten men vissa planbestämmelser kan vara oerhört väsentliga från exempelvis säkerhets- eller miljösynpunkt. Däremot anser vi att planbestämmelser om utformning av husen inte bör gälla efter genomförandetidens utgång. De blir snabbt inaktuella. Genom att dessa upphör att gälla ökar flexibiliteten för såväl kommun som aktörer i branschen och man kan gå direkt på bygglov. Vi anser att bestämmelserna i den detaljplan som avser utformning av byggnadsverk och tomter ska upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löpt ut, förutsatt att bestämmelserna reglerar ett annat område än ett sådant område som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. bör därför lagstifta i enlighet med det som anförts i motionen .
mot · H2021708 · 2014-11-10 00:00:00 — Sänkt krav på aktiekapital tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka kravet på eget kapital i aktiebolag. behöver fler entreprenörer som satsar på sina idéer för att skapa fler jobb och en bättre välfärd. Nyföretagandet är betydligt lägre i än i andra europeiska länder. behöver därför uppmuntra nystartande av företag. Nyföretagandet i är fortfarande allt för lågt – enligt Global Entrepreneurship Monitor (GEM) hamnar på 16:e plats av de EU-länder som ingår i dess mätningar. är kravet på lägsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag sänkt från till . Hos har (i genomsnitt) 2 594 nya aktiebolag registrerats sedan förändringen, vilket kan jämföras med 1 676 nya aktiebolag – en ökning . Sänkningen av kravet på eget aktiekapital är ett resultat av den utredning som genomfördes under ledning av med uppdraget att finna förenklingsmöjligheter i ABL. Det alltjämt upprätthållna men sänkta kravet på eget bundet kapital i aktiebolaget motiveras bland annat med att det utgör ett borgenärsskydd. Detta är ett argument som på olika grunder har kommit att ifrågasättas. Ett kapital om behöver inte vara tillräckligt hög för att fylla en borgenärsskyddande funktion. En borgenär ställer oavsett vad naturligen krav på de säkerheter som efter en marknadsmässig bedömning är nödvändiga. Det har från tid till annan gjorts invändningar att ett sänkt krav på aktiekapital skulle misskreditera aktiebolagets goda anseende och seriositet. Det har till och med hävdats att bolagsformen som sådan kan bidra till att bringa trygghet hos fordringsägare, ställt i jämförelse med andra svenska bolagsformer som inte kräver någon form av insatskapital. Att själva bolagsformen skulle svara mot en viss nivå av kreditvärdighet är en delvis felaktig utgångspunkt. Vi menar att det alltjämt upprätthållna kravet på bundet eget aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än gagn för svensk ekonomi. I själva verket riskerar inlåsningseffekter skapas när ett bolag ska expandera och bolagsmännen tvingats välja en bolagsform som egentligen inte är optimal, bara därför att man inte kunnat uppbringa tillräckligt med aktiekapital vid startögonblicket. God näringspolitik bygger i grunden på att trösklarna för att starta och driva företag sänks. Genom en näringspolitik som syftar till att ge fler möjligheten att starta aktiebolag bidrar vi till att säkra jobben och framtidens välfärdsutmaningar.
mot · H202171 · 2014-11-03 00:00:00 — Kortare handläggningstider för vapenlicenser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att korta handläggningstiden för vapenlicenser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polismyndigheten bör se över det administrativa arbetet vid hanteringen av vapenlicenser. Polisen arbetar för medborgarnas bästa och för att upprätthålla lag och ordning. Det ligger både i polisens och i medborgarnas intresse att ha en effektiv polisorganisation som inte ägnar sig åt administrativt krångel. Den som ska resa utomlands ska inte behöva vänta än nödvändigt på sitt pass. Det ska heller inte vara onödigt krångligt, även om säkerheten ska vara hög, för t ex entusiastiska jägare att få ut sin vapenlicens. Enligt dagens ordning får en vapenköpare inte hämta ut sitt vapen innan han eller hon fått licensen godkänd av polismyndigheten. Därför är det angeläget att handläggningen av licensen går så snabbt som möjligt. Man ska inte behöva vänta , i vissa fall halvår, på att få den hanterad och godkänd. En saktfärdig hantering från polisens sida drabbar inte bara vapenköpare utan även vapenhandlare eftersom handlarna tvingas förvara ett växande antal vapen. Handlarna tvingas förvara flera vapen än nödvändigt på samma ställe. Detta innebär i sig en risk då en inbrottstjuv kan komma över en större mängd vapen än nödvändigt. Det vore önskvärt att de ökade anslag som polisen fick av den tidigare alliansregeringen leder till att handläggningstiderna kortas.
mot · H2021712 · 2014-11-10 00:00:00 — Begränsningar för förmånstagare till pensionsförsäkringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om begränsningar för förmånstagare till pensionsförsäkringar. Enligt kommunalskattelagen får make, maka, sambo (inkl. f.d. makar och sambor), barn och makes och sambos barn vara förmånstagare till pensionsförsäkringar, men inte barnbarn, syskon, syskonbarn eller andra familjemedlemmar. Detta gäller såväl privata försäkringar som tjänstepensionsförsäkringar och berör ofta stora penningbelopp. Konsekvensen kan bli att den som sparar i en pensionsförsäkring får låta pengar som inte tagits ut vid dödsfall gå vidare till sambos barn men inte till sina egna barnbarn, vilket kan vara aktuellt om eget barn avlidit, eller till syskonbarn. Saknas förmånstagare går pengarna till försäkringskollektivet. Sparande i individuellt pensionssparande, IPS (endast privat, ej tjänstepensionsförsäkring), har egna regler som tillåter att man testamenterar försäkringen fritt. Detta utgör dock endast en liten del av det samlade pensionssparandet i . Det är principiellt fel att staten sätter gränser för vem i familjen som ska kunna ärva, men om gränser ska sättas ska inte de som är släkt med varandra vara missgynnade. Skånberg (KD)