mot · H2022557 · 2014-11-10 00:00:00 — Gårdsförsäljning av egenproducerad starksprit Producenterna borde ha rätt att få rimliga möjligheter till avsättning av sina produkter. Det skulle skapa nya arbetstillfällen och ökad avsättning för svensk odling, liksom för tillvaratagandet av svenskproducerade produkter. Det skulle även bidra till en ökad inhemsk turism. I har vi noterat alla dessa positiva konsekvenser till följd av möjligheterna till gårdsförsäljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gårdsförsäljning av egenproducerad starksprit. upphörde flera av monopolen på alkoholområdet, t.ex. import, tillverkning och partihandelsförsäljning. Detta skedde för att anpassa till EU:s inre marknad. Dock valde vi i att behålla detaljhandelsmonopolet, Systembolaget, av alkoholpolitiska skäl. Villkoret vid förhandlingarna om svenskt EU-inträde var att slå vakt om näringsfriheten för producenter. Premissen för att skall få ha statligt detaljhandelsmonopol för alkoholdrycker är att drycker och producenter från EU inte får diskrimineras i förhållande till svenska. Problemet är att nuvarande bestämmelser hämmar den inhemska produktionen. Svenska produkter har inte samma villkor som utländska när det gäller tillgång till den viktiga egna närmarknaden. I praktiken diskrimineras närproducerade svenska drycker i förhållande till drycker från övriga EU och världen. Under förra mandatperioden diskuterades en ny alkohollag. Frågan om gårdsförsäljning hänvisades dock till en ny utredning. Undertecknad välkomnar utredningen och hoppas att denna skall resultera i att gårdsförsäljning av egenproducerad starksprit kommer att tillåtas i . Problem för inhemska producenter Systembolaget skall ha ett utbud som motsvarar ett tvärsnitt av drycker från hela världen. Systembolagets sortiment är dock med nödvändighet begränsat i relation till den enorma mängden drycker som produceras världen över. Endast en bråkdel av dessa kan av naturliga skäl få plats. Kravet på icke-diskriminering av utländska drycker medför att Systembolaget ger plats åt samma bråkdel av svenska drycker som av utländska. Systembolaget gör allt för att undvika att anklagas för diskriminering, ty då kunde monopolställningen ifrågasättas. Den helt övervägande delen av svenskproducerade drycker kommer således inte in i Systembolagets sortiment. Systembolagets storskalighet innebär ett annat hinder. Monopolet skall förse hela , vilket kräver stora kvantiteter. Även Systembolagets krav på god lönsamhet gör att man har inköpsregler som gynnar storskaliga leverantörer. Inhemska vin- och fruktvinsproducenter är i regel småskaliga och saknar ofta möjlighet att tillgodose Systembolagets stränga leveranskrav. Det gäller i synnerhet för nyetablerade företag. I länder utan försäljningsmonopol samt kan producenter sälja direkt till sin hemmamarknad. Det är vanligt att mindre och medelstora producenter i de traditionella vinländerna säljer större delen av sin produktion direkt till besökare. Sådan gårdsförsäljning kräver ingen distribution eller fördyrande mellanled. Den blir därmed gynnsam för såväl producent som kund och är dessutom mer miljövänlig. Lokal, småskalig och mångfasetterad produktion vore omöjlig utan försäljningsmöjligheterna. Trots alla problem och ofördelaktiga regler för starkspritsproducenterna i har det vuxit upp flera spännande verksamheter runtom i . Bland dessa producenter märks: , beläget i i . De tillverkar med svensk prägel. Hernö Brenneri, beläget utanför i . De tillverkar gin. Svensk Vodka i , beläget i och i . De tillverkar svensk vodka. Intresset för den här typen av näringsverksamhet har ökat och fanns det 93 producenter runt om i med tillstånd att producera starksprit. har likt försäljningsmonopol på alkoholhaltiga drycker. Skillnaden är att det i är tillåtet för inhemska vinproducenter att bedriva gårdsförsäljning. På den egna gården kan tillverkaren sälja vin till besökare, vilket betyder att har gjort ett undantag från sitt försäljningsmonopol för vin och fruktvin. Försäljning i gårdsbutik av egenproducerade drycker har, med speciella bestämmelser och begränsningar, tillåtits. Exemplet är visserligen inte direkt tillämpligt på starksprit men visar ändå på ett tillvägagångssätt för hur ett statligt monopol kan förenas med småskalig produktion av alkoholhaltiga drycker. Verksamheten har fungerat utmärkt och medfört en blomstring av den finska landsbygden. Inhemsk turism har ökat starkt och arbetstillfällen skapats. Fruktvinsnäringen har fått en stark folklig förankring. lagstiftning kan skapa underlag för en svensk motsvarande lagstiftning. Härigenom kan problem undvikas och tid vinnas. Självklart kan det finnas specifikt svenska förhållanden som motiverar särskilda lösningar. Inga experter inom alkoholforskningen förutser några speciella negativa effekter för alkoholpolitiken. Inga sådana har heller konstaterats i . Det praktiska genomförandet av gårdsförsäljning kräver givetvis ett regelverk som säkerställer god kontroll, inte minst att försäljning inte sker till ungdomar. En gårdsbutiks tillstånd skall efter varning kunna dras in om missförhållande uppdagas. Närproducerat vin och fruktvin på Systembolaget Systembolaget har gjort en förändring av sin sortimentspolicy som innebär att producenter av vin och fruktvin får sälja sina drycker i en systembutik (den närmaste). Även om detta är en välkommen attitydförändring ger den inte alls samma positiva effekter som gårdsbutiker. I en debattartikel av framförde vd att gårdsförsäljning av alkohol går att förena med svensk alkoholpolitik. Genom att utveckla Systembolagets service och introducera e-beställning på dess hemsida ser Systembolaget en möjlighet att möta önskemålen från allmänheten och gårdsproducenterna. Planen är att göra det möjligt för semestrande gårdsbesökare att beställa gårdsproducerat vin via Systembolagets nya e-beställningstjänst. utspel vittnar om en okunskap om hur gårdsförsäljning fungerar i praktiken. Utökad service genom e-handel är självfallet positivt för konsumenterna, men ersätter inte på långa vägar gårdsförsäljningen vi eftersträvar. E-handelssystemet tilltalar inte vare sig svenska eller utländska besökare. Attraktionen består i att varan säljs direkt till turister och andra besökare till anläggningarna. De små gårdsproducenterna diskrimineras fortsatt och detta är inget som sortimentspolicyn eller e-handelssystemet kommer att förändra. Denna vision, och exempel från andra länder, visar att den här typen av gårdsbutiker ofta blir små lanthandlar för närproducerade, ekologiska produkter som grönsaker, honung, kryddor, ost m.m. Gårdsbutikerna skapar härigenom positiva synergieffekter för hela landsbygden. Positiva effekter av gårdsförsäljning Gårdsbutiker skapar nya jobb i både odling, framställning och handel. Landsbygden får en ny näringsgren. Gårdsbutiker bidrar därmed till en mer mångfasetterad landsbygd. Gårdsbutiker skapar en sund och livaktig landsbygdsturism. Gårdsbutiker bidrar till att själva hantverket med produktion belyses och tar fokus från den vanliga masskonsumtionen. Miljön vinner på både kortare transporter och fler bär- och fruktodlingar. Avsättning för vilda bär inom landet skapas, exempelvis blåbär, lingon, hjortron. Bättre övervakning av ålders- och nykterhetskontrollen i alla butiker. Gårdsbutiker skapar positiva synergieffekter för andra närproducerande, ekologiska tillverkare. Per (M)