mot · H2023002 · 2014-11-11 00:00:00 — Att själv få välja var och hur man vill bo är en central del av självbestämmandet och välbefinnandet. RUT-tjänsterna har underlättat vardagen för de cirka 180 000 äldre som använder sig av dem. Alliansregeringen öppnade upp för nya boendeformer för äldre. Alliansregeringen satsade också på ett särskilt investeringsstöd för byggande av särskilda boenden och trygghetsboende, vilket har lett till att över 10 000 äldrebostäder har byggts. Dock är det fortfarande av kommunerna som inte täcker sitt behov. En ny bestämmelse slår fast att äldre så långt det är möjligt ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i hemmet ska ges och finns en lagstadgad parboendegaranti. Vi menar att alternativen behöver bli fler, både på den vanliga bostadsmarknaden och i form av olika trygghets- och äldreboenden. På så sätt kommer möjligheterna till självbestämmande förbättras, rörligheten på bostadsmarknaden öka och behovet av särskilt boende skjutas upp, vilket skapar möjlighet för äldre i behov av särskilt boende att få del av det . Genom förbättrade möjligheter och en ny skyldighet för kommunerna att erbjuda plats i trygghetsboenden minskar otryggheten för äldre som undrar om det kommer att finnas plats för dem den dag de behöver flytta till ett äldreboende. Det ökar också drivkraften för kommuner att ha bra hemtjänst och satsa mer på trygghetsboenden. att alla kommuner ges möjlighet att erbjuda trygghetsboende eller särskilt boende utan biståndsbedömning, att alla kommuner ska vara skyldiga att erbjuda plats i ett trygghetsboende – en äldreboendegaranti – för alla som är och har beviljats hemtjänst, att investeringsstödet till trygghetsboende och särskilt boende förlängs och förstärks för att främja tillgången till äldrebostäder. 13.3 Ett måltidslyft för äldreomsorg och förskola God och näringsriktig mat är viktig för vårt välmående och vår trivsel. Många äldre i äldreomsorgen äter inte tillräckligt bra. Det beror ofta på brister i måltidens kvalitet och utformning. Kvaliteten på maten i offentligfinansierade verksamheter runt om i landet och möjligheterna att kunna välja och vara delaktig i hur maten tillagas är därför av stor betydelse. Människor ska kunna få påverka maten även . Boenden där personalen lagar mat tillsammans med de äldre eller anpassar sig efter de äldres önskemål om mat får ofta nöjdare och friskare äldre. Äldre som bor kvar hemma men har svårt att kunna laga mat själva kan få hjälp med matleveranser. Ofta sker det i form av fasta portionsstorlekar från storkök. Många kommuner söker former för att förbättra matens kvalitet och måltidssituationen för de äldre. Goda exempel kan hämtas från kommuner som hittat bra lösningar för att öka valfriheten. Det kan till exempel handla om avtal med lokala restauranger som erbjuder hemleverans av mat till äldre. Vi vill se en fortsatt utveckling i den riktningen. Delaktighet i måltiden ger ytterligare en dimension. Alliansen vill därför att delaktighet ska bli ett uttalat mål i fler kostplaner. Goda matvanor grundläggs tidigt och i förskolan finns möjligheter att nyttja måltiderna som en del i det pedagogiska arbetet. Att låta barnen få vara med och laga maten ökar förståelsen för matens betydelse för hälsan. Det offentliga ska ha högt satta ambitioner i sin upphandling av mat avseende djurskydd och miljö. Inom ramen för Matlandet inrättade alliansregeringen ett nationellt för måltider i vård, skola och omsorg som arbetar med att stödja och stimulera kommuner och landsting. Ett nationellt måltidslyft som premierar de äldreboenden och förskolor som satsar på bättre kvalitet på maten kommer att bidra till att öka medvetenheten om matens betydelse. ett nationellt måltidslyft som riktar sig till äldreomsorgen och förskolan där huvuddelen avsätts för äldreomsorgen; satsningen möjliggör för kommuner och fristående aktörer som driver äldreomsorg eller förskolor att söka stimulansbidrag för att utveckla och förbättra kvaliteten på måltiderna och för ökad delaktighet, fortsatt stöd till kompetenscentrumet för måltider i vård, skola och omsorg. 13.4 Rätten att välja – och att välja bort Patienternas och brukarnas behov ska styra utformningen av välfärdstjänsterna. Äldreomsorgen ska präglas av god kvalitet. Rätten till egna val blir ännu viktigare för de äldre vars möjlighet att styra vardagen begränsas av att de behöver omsorg. infördes lagen om valfrihetssystem. tillhandahålls omkring en sjundedel av välfärdstjänsterna av privata utförare. Ökade valmöjligheter stärker människors egenmakt och gör att det går att välja bort de utövare som uppvisar brister eller otillräcklig kvalitet i sin verksamhet. Det är inte rimligt att kommuner ska kunna neka äldre valfrihet. Den värdegrund som är fastlagd i lag inriktar äldreomsorgen på att varje äldre person ska uppleva största möjliga välbefinnande. Vi välkomnar också att det växer fram alternativ, såsom äldreboenden med inriktning på särskilda diagnoser, språkgrupper eller med hbtq-kompetens. kommer vi fortsätta att lägga förslag för att utveckla valfriheten på områden där den är starkt begränsad för den som behöver omsorg, men självklar för andra. Det gäller t.ex. rätten att välja mat eller färdtjänst. Dessutom bör valfriheten utvecklas för att ge möjlighet att köpa andra tilläggstjänster för att till exempel åka på utflykt. att ett krav införs på kommunerna att tillhandahålla valfrihet för äldre, antingen genom upphandling, ramavtal eller LOV, förenklad biståndsprövning för att ytterligare stärka den enskildes inflytande över omsorgens innehåll. Äldreomsorgen fungerar i huvudsak bra. Det förekommer dock att aktörer, både privata och offentliga, har oacceptabla kvalitetsbrister. Välfärdstjänster ska bedrivas ansvarsfullt, effektivt och långsiktigt. Egenmakt och valfrihet behöver kompletteras med ytterligare stärkt tillsyn och uppföljning. att det, tillsammans med huvudmännen, utvecklas ett system för att stärka kommunernas egenkontroll av verksamhet i såväl som privat regi – på så sätt stärker vi tillsynen och kontrollen, att Inspektionen för vård och omsorg ska utveckla sin tillsyn till att även omfatta hur kommunerna fullgör sin egenkontroll, förbättrad kvalitet och uppföljning genom att utveckla bättre bedömningsverktyg såsom eHälsa, öppna jämförelser och ett bedömningsstöd för handläggare i syfte att bättre kartlägga anhörigas behov och situation vid en biståndsbedömning. finns ingen möjlighet att i förväg utse någon som kan hjälpa till om man själv blir för gammal eller för sjuk för att ta hand om den egna hälsan eller ekonomin. Istället är man hänvisad till kommunernas gode män. Vi vill ge var och en mer makt över sin framtid genom att öppna upp för andra lösningar för den som föredrar att få stöd från en anhörig eller en vän. en möjlighet till så kallade framtidsfullmakter. 13.5 Stärk medarbetarna och ledarskapet i äldreomsorgen Kvaliteten i äldreomsorgen skapas av medarbetarna, genom deras kompetens och agerande. De beskriver ofta sitt arbete som meningsfullt och fyllt av glädje. Men också som slitigt och stressigt. De vill göra ett bra jobb, men hindras ibland av bristande ledarskap, begränsat inflytande och dåliga villkor. Alliansen är tydlig med att det är medarbetarna och de verksamhetsnära cheferna som bäst vet hur verksamheten ska bedrivas och vad som behöver prioriteras lokalt. Arbete inom äldreomsorgen behöver bli mer attraktivt för att säkerställa att det även framöver finns kvalificerad personal som väljer att stanna på samma arbetsplats. På så sätt tillvaratas erfarenhet och kunskap. Jobbskatteavdraget har gjort att ett vårdbiträde har fått mer i plånboken . Valfriheten gör att det finns flera olika arbetsgivare att välja mellan, och det finns möjlighet att byta jobb om man inte är nöjd med situationen. Det stärker också yrkets status. Ett gott ledarskap är viktigt för att öka motivationen och locka fler till äldreomsorgen. Alliansregeringen tog initiativ till en ledarskapssatsning som varit mycket efterfrågad. Vi vill nu ge fler chefer chansen att utbilda sig för att på så sätt skapa en bättre arbetsmiljö och för att öka attraktionskraften. Kommunerna har även goda möjligheter att på andra sätt stärka ledarskapet inom äldreomsorgen, t.ex. genom traineeprogram för att hitta potentiella chefer och genom tydligare karriärsteg i verksamheten. en förlängning av omvårdnadslyftet för att fortsätta stärka såväl den grundläggande som den specialiserade kompetensen bland personal inom äldreomsorgen, att ledarskapsutbildningen för chefer i äldreomsorgen ska fortsätta. Alliansen arbetar för ett som håller samman. Alla människor ska ha utrymme att växa och sträva efter att förverkliga sina drömmar. Alla människor ska ha samma möjlighet att förverkliga sin potential. En huvuduppgift för politiken är att skapa förutsättningar för egen försörjning och stödja dem som riskerar att hamna efter. Det görs genom utbildning och jobb, men också genom att vi tillsammans bär dem som inte för stunden eller inte längre orkar av egen kraft. Alliansregeringens återupprättande av arbetslinjen, kamp mot utanförskapet och en fördelningspolitik som riktar in sig på de ekonomiskt mest utsatta hushållen har gett resultat och är ett av världens mest sammanhållna länder. Från det år alliansregeringen tillträdde har andelen ekonomiskt utsatta hushåll minskat med . Andelen i utanförskap är lägre än 2006. Att fortsätta med en politik som öppnar arbetsmarknaden för fler och riktar stöd till dem med störst behov är avgörande. 14.1 Ett nytt mått på utveckling BNP-måttet och andra ekonomiska mått är helt centrala för att följa utvecklingen och få ramar för vad som är ekonomiskt möjligt. Ett mått som BNP exkluderar dock faktorer som enligt forskningen är avgörande för vårt välbefinnande, såsom relationer, trygghet, hälsa, livsmiljö, och inflytande. Genom indikatorer och index som ger bättre kunskaper om människors livskvalitet förbättras möjligheterna att analysera hur politiska åtgärder kan påverka. Skillnaden mellan olika gruppers livskvalitet kan följas på ett bättre sätt och livskvalitetsindex kan också bidra till att mer svårgripbara aspekter av samhällslivet än de materiella inte försummas. Alliansregeringen tillsatte en utredning för att kartlägga, analysera samt föreslå kompletterande mått till BNP. Sådana mått ska komma i praktisk användning . Liknande initiativ har tagits av , , och EU. belyste också dessa frågor. ett livskvalitetsindex för att bredare kunna följa utvecklingen i . 14.2 Stärkta insatser för de ekonomiskt mest utsatta hushållen Vissa grupper löper en större risk att hamna i ekonomisk utsatthet. Det gäller till exempel ungdomar som inte kommit i jobb, människor som flytt till och inte fullt ut kommit in i samhället eller barnfamiljer med en ensam förälder. Därför behövs en jobbpolitik och en aktiv fördelningspolitik som stöttar. Alliansregeringen förbättrade levnadsstandarden för dessa grupper med till exempel höjt flerbarnstillägg, höjt bostadsbidrag för barnfamiljer och unga utan barn samt höjd grundnivå i föräldraförsäkringen. vill vi fortsätta stötta människor att komma i jobb. Vi kommer också löpande pröva behovet av att göra förstärkningar för hushållen med lägst marginaler. Det är olyckligt att regeringen väljer att avskaffa fritidspengen för barn i ekonomisk utsatthet. Möjligheten att delta i fritidsaktiviteter kan vara avgörande för ett barns känsla av tillhörighet och gemenskap. Med den fritidspeng som alliansregeringen infört minskas risken att barn ställs utanför gemenskapen på grund av begränsningar i föräldrarnas ekonomiska situation. väljer regeringen att dra tillbaka denna reform, vilket får till följd att situationen för många barn i ekonomisk utsatthet försämras. Bland de ekonomiskt och socialt mest utsatta finns också de hemlösa. Alliansregeringen har arbetat målmedvetet med att stärka kunskapen om och hjälpinsatserna till hemlösa och de som ligger i riskzonen för hemlöshet. Bland annat har en hemlöshetssamordnare arbetat för att främja ett mer aktivt arbete och sprida fungerande metoder mot hemlöshet i kommunerna. En slutsats från arbetet är att alla kommuner i vilka det finns hemlöshet bör arbeta utifrån modellen ”Bostad först”. Metoden utgår från att se bostaden som ett grundläggande behov för alla, oavsett problem som personen ifråga brottas med. Utifrån detta erbjuds personen frivilliga och individuellt anpassade stödåtgärder. Alliansen kommer fortsätta arbetet mot hemlöshet. Inte minst måste vräkningar av barnfamiljer förebyggas så långt det går. 14.3 Förstärkta insatser i utsatta områden På platser runt om i våra städer ser vi ett koncentrerat utanförskap där alltför få jobbar, där alltför många är beroende av försörjningsstöd och där skolresultaten är svaga. Dessa områden präglas också ofta av otrygghet. Alliansregeringens arbete mot utanförskapet, med jobb och utbildning i centrum, är det enda sättet att bryta trenden också i dessa områden. Skolan ska ge alla elever, oavsett var de bor och oavsett sociala och ekonomiska förhållanden, lika tillgång till en högkvalitativ utbildning. Att ge dagens unga möjlighet att undkomma ett långsiktigt utanförskap skapar också bättre utsikter för kommande generationer. Alliansen vill ha ett där utanförskapet inte går i arv. att lönetillägget fördubblas för förstelärartjänster i utanförskapsområden (15-områden) till , att ytterligare karriärtjänster öronmärks för utanförskapsområdena, vilket möjliggör en dubblering av antalet förstelärare. För att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer i alla delar av städerna behövs bostäder av alla typer. Det ökar också rörligheten och möjligheterna att finna en bostad som passar den egna livssituationen. Att lyfta utanförskapsområden med nya bostäder och förbättrade kommunikationer ska vara en del av arbetet inom satsningarna i Sverigebygget. en utlokalisering av myndigheter för att därigenom skapa fler arbetstillfällen och höja områdenas status. 14.4 Stärkt skydd för utsatta barn Alla barn har rätt till en trygg uppväxt. För de flesta barn i vårt land utgör föräldrarna och familjen tryggheten i tillvaron. Alliansregeringen tog fram en nationell strategi för föräldrastöd med syftet att via föräldrar främja barns hälsa och positiva utveckling och maximera barnets skydd mot ohälsa och sociala problem. Men det finns också föräldrar som inte förmår ta sitt föräldraansvar eller som behöver mer omfattande stöd i sitt föräldraskap. När omsorgen sviktar och familjens nätverk inte räcker till har kommunernas socialtjänst det yttersta ansvaret för att se till att barn som far illa får en så trygg uppväxt som möjligt. Alliansregeringen genomförde flera omfattande reformer för att stärka stödet och skyddet för barn som far illa. Detta arbete måste fortsätta och genomsyras av ett barnrättsperspektiv i enlighet med . och dess medarbetare utför ett viktigare och svårare arbete än de ibland får erkännande för. Att ytterligare stärka professionens ställning, kompetens och auktoritet i det arbetet är därför en viktig politisk uppgift. Genom stöd och handledning och möjligheter till specialist- och vidareutbildning stärks kompetensen hos personalen i den sociala barn- och ungdomsvården. För att barn och unga som behöver hjälp snabbt ska få stöd behövs väl fungerande samordning mellan olika aktörer. Skola, socialtjänst, polis och barn- och ungdomspsykiatri har ett gemensamt ansvar. Även de ideella organisationerna har en viktig roll och kompletterar det stöd som kommuner och olika myndigheter ger. Alliansregeringen utsåg en nationell samordnare för den sociala barn- och ungdomsvården som började sitt uppdrag . Samordnaren ska stödja bland annat genom att sprida goda exempel. insatser bör bygga på frivillighet, men när ett barn misstänks fara illa och föräldrarna inte vill ta emot stöd behövs fler möjligheter. När det gäller våld mot barn bör ytterligare insatser ske för att förebygga, upptäcka och motverka att barn utsätts för våld. Det offentligas ansvar är särskilt stort för barn som har placerats utanför sin egen familj. Det är angeläget att stabilitet och långsiktighet kan säkerställas för placerade barn. Vårdnadsöverflyttning och möjligheten till adoption ska övervägas när placeringen pågått . Vid alla sociala insatser som berör barn ska barnet ha rätt att framföra sin åsikt och det ska vara en del av beslutsunderlaget. Ytterligare reformer behövs för att säkerställa att familjehem och hem för vård och boende håller högsta möjliga kvalitet. Vi vill att oftare bör väcka frågan om huruvida familjehemsplacerade barn bör bli föremål för vårdnadsöverflyttning eller adoption. att ett för kunskap om våld och andra övergrepp mot barn inrättas, en översyn i syfte att stärka skyddet mot umgängessabotage. 14.5 Satsning mot barns och ungas psykiska ohälsa Allt fler 15-åringar besväras av nedstämdhet och sömnproblem. Oro och ängslan är vanligast bland flickor och unga kvinnor. Alliansen vill genomföra en bred utredning och satsning för att kartlägga och undersöka orsakerna till den ökande psykiska ohälsan samt komma med förslag till åtgärder. Vi vill ta fram en handlingsplan med bland annat förebyggande åtgärder. Väntetiderna till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) är generellt sett relativt korta. Till detta har bland annat överenskommelser med SKL och prestationsbaserade medel bidragit. Fokus framöver bör ligga på att öka tillgängligheten till förebyggande arbete och den så kallade första linjen (primärvården, elevhälsan, ungdomsmottagningar). Större och mer samordnade insatser krävs. Föräldrar, socialtjänst, skola/elevhälsa, BUP och övrig sjukvård behöver samarbeta bättre. Målsättningen är sammanhållna förebyggande insatser som de aktörer som är involverade i barnets vardag deltar i och bidrar till. Föräldrar spelar en stor roll i barnens liv och kan vara i behov av stöd i sin viktiga roll. Alliansregeringens PRIO-projekt pekade på föräldrastöd som en metod som har god evidens. En stor del av dagens föräldrastödinsatser fokuserar på de mindre barnen och nyblivna föräldrar. Detta är bra eftersom forskning talar till förmån för tidiga insatser. ser vi ökande problem med psykisk ohälsa och oro bland våra tonåringar. Det finns goda förutsättningar att bygga vidare på de erfarenheter som gjorts inom den nationella strategin på området. Det finns också en efterfrågan bland föräldrar om att kunna få prata och rådgöra med någon om föräldrarollen och barnets utveckling. Föräldrastödsprogram har visat sig ha god effekt och tillgången till föräldrastöd behöver öka. en satsning på totalt mellan 2016–2018 för att förebygga och minska psykisk ohälsa bland barn och unga; denna satsning ska bidra till att öka kunskapen om barns och ungas psykiska ohälsa, öka tillgängligheten till stöd och vård, samt öka samverkan mellan skola, sjukvård och socialtjänst när det gäller barn och unga med psykisk ohälsa, ett krav på kommunerna att erbjuda föräldrar deltagande i minst ett föräldrastödsprogram under barnets uppväxt. Vi lever i en orolig tid, där människor tvingas fly för sina liv från krig och förtryck. Inte sedan har så många människor varit på flykt. Från militanta islamister i och från ett i rasande inbördeskrig. Många människor väljer att söka sig till vårt land. Alliansregeringen valde, tillsammans med , en annan väg än den som många andra europeiska länder har valt. Istället för att sluta oss mot omvärlden stod vi fast vid att ska föra en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Vi visade att det är möjligt att sätta medmänskligheten i första hand och att öppna dörren för dem som behöver skydd. Socialdemokraterna har uttryckt att de ställer sig bakom Alliansens och migrationsöverenskommelse. Det är i grunden bra. aviserar regeringen i budgetpropositionen avsikten att skärpa reglerna för arbetskraftsinvandring. Detta går tvärt emot migrationsöverenskommelsen som vill öppna fler vägar in i och underlätta för människor att komma hit och jobba. Regeringen vill utreda möjligheten att göra arbetserbjudandet juridiskt bindande. Vi ifrågasätter en sådan konstruktion då den står i konflikt med den svenska modellen, där arbetstagare och arbetsgivare förfogar över sitt eget avtal. Vi anser att oseriösa arbetsgivares missbruk av regelverket måste motverkas på andra sätt än genom att försvåra möjligheterna att komma till och arbeta. För oss är det självklart att människor som kommer till för att arbeta ska ha lika bra villkor som andra som arbetar här. Alliansregeringen vidtog med stöd av åtgärder i syfte att förhindra missbruk och att människor hamnar i kläm. En av våra stora utmaningar är en framgångsrik integration av dem som kommer till vårt land. Att de lär sig svenska språket, får arbete och kommer in i det svenska samhället. Alliansen anser att det behövs en rad satsningar, särskilt kopplade till utbildningsområdet, för att få till en framgångsrik integration som förhindrar utslagning. Flera av dessa finns inte med i regeringens budget. Det handlar till exempel om att förbättra kvaliteten i de gymnasiala introduktionsprogrammen och att satsa mer på arbetsförberedande etableringskurser vid folkhögskolorna. Det är också oklart hur regeringen ser på alliansregeringens föreslagna omläggning av sfi, som bl.a. innefattar att göra den till en del av komvux för att undvika överlappningar i studievägar och kursutbud. Regeringen aviserar i budgeten att de vill avskaffa de så kallade etableringslotsarna, som ger nyanlända hjälp att komma in i samhället. För vissa personer ger dock etableringslotsarna en ovärderlig vägledning för att snabbt komma in i samhället, få jobb och lära sig språket. Däremot anser Alliansen att det är motiverat att göra etableringslotsarna till en behovsprövad insats. Alliansen tycker att ska fortsätta vara ett land som tar ansvar för världens mest utsatta, och också vara ett land som är öppet för dem som har fått jobb och vill komma hit och arbeta. Det har och övriga europeiska länder möjlighet till, trots lågkonjunkturer och andra inhemska utmaningar. Alliansen ser det svenska flyktingmottagandet som en moralisk skyldighet, men också som en investering . Vi anser att det behövs fler legala vägar in i EU. tar ett stort ansvar inom det europeiska flyktingmottagandet och vi anser att fler EU-länder måste ta ett större ansvar. Tyvärr är efterlevnaden av EU:s gemensamma migrationspolitik alltför svag i många länder, vilket drabbar asylsökande. Alliansen kommer att arbeta för att EU:s asylpolitik genomförs bättre och att fler europeiska länder ska ta ansvar. Vi vill att de länder som bryter mot EU:s gemensamma asylregler ska dras inför domstol av kommissionen. Det vi ser i vår omvärld kräver ett stort åtagande och kraftsamlande också av oss. kan vara en humanitär stormakt genom att erbjuda människor en från våld och förföljelser. Detta är inget nytt. har varit en för människor som flytt, t.ex. under kriget på , och de är en del av samhället och arbetar och bidrar till vår gemensamma välfärd. På samma sätt har de som kommer till kunskaper och erfarenheter som är värdefulla för oss. Vi är förberedda för att kunna ge de människor som kommer samma möjlighet att bidra med arbete och nyföretagande. Långsiktigt stärker detta . kommer det behövas resurstillskott med anledning av det ökade flyktingmottagandet. Resursbehovet uppstår först i själva mottagandet, d.v.s. huvudsakligen för . Därefter behövs resurser för etableringen ute i kommunerna och till Arbetsförmedlingen. Stora delar av resurstillskotten sker genom den schablonersättning som betalas till kommuner som tar emot personer som beviljats uppehållstillstånd och den etableringsersättning som betalas till den enskilde. Det är därför bra att regeringen följer Alliansens linje och höjer anslagen till , anslagen till ersättningar och boendekostnader för nyanlända och anslagsposten för de offentliga bidragen i utlänningsärenden. Alliansen vill säkerställa att staten tar sitt ekonomiska ansvar för det ökade flyktingmottagandet. Berörda myndigheter måste tillföras resurser.