mot · H102XSD500 · 2014-04-29 00:00:00 — Vi vill tillika reformera hela resurstilldelningssystemen inom den högre utbildningen, för att den ska få ett mycket tydligare fokus på att vara jobbförmedlande och matchningsmedveten. Ett led i strävan att öka matchningen på arbetsmarknaden är förslaget om en utökning av antalet platser på Komvux. Den kommunala vuxenutbildningen fyller en viktig funktion i vårt samhälle genom att erbjuda en andra chans för individer att skaffa sig en stabil grundutbildning och därmed stärka sitt utgångsläge på arbetsmarknaden. Vi vill därför skapa 6 000 nya platser på Komvux. Myndigheten för analyserar arbetsmarknadens behov och avsätter därefter medel till lärosäten som anordnar de av marknaden efterfrågade utbildningarna. Detta matchningsarbete har visat sig vara mycket effektivt och av de elever som genomgått en utvald utbildning har närmre sju av tio haft ett faktiskt arbete efter examen. Myndigheten har aviserat att den har organisatorisk kapacitet att bygga ut verksamheten, men givet dagens anslagsnivåer saknas resurser till detta. efterfrågar många arbetsgivare anställda med någon form av eftergymnasial utbildning, men inte nödvändigtvis en femårig universitetsutbildning. Många ungdomar vill också vidareutbilda sig men ser inte nödvändigtvis universitetsstudier som sitt förstaval. Där är de 1- och 2-åriga utbildningarna som erbjuds via bra alternativ. För såväl arbetsgivare som arbetstagare är därmed utökat stöd till Myndigheten för att betrakta som positivt. Det är en satsning för bättre matchning på arbetsmarknaden och för lägre ungdomsarbetslöshet. Vår ambition är därför att skapa 6 000 nya platser på . ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen urholkats . Vi vill öka lärartätheten i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte att komma tillrätta med resursbristen vid våra högskolor och universitet enligt den så kallade Grundbultens utredning. För är det en självklarhet att meningen med utbildning är att den ska förbereda för livet och leda till arbete. Vi efterfrågar därför en allmän effektivisering bland högskolorna med förväntningen att de bättre ska matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Vårt förslag tar fäste vid resursallokeringen och baseras i huvudsak på ett förslag från . Istället för att resurstilldelningssystemet baseras enbart på parametrarna helårsstudenter () och helårsprestationer (HÅP) i form av fullgjorda studieresultat, bör följande fyra parametrar vara avgörande: en studentpeng, likt den nuvarande, där lärosätena erhåller resurser baserat på antal helårsstudenter, en examenspeng, där lärosätet får en större peng om studentens studier leder fram till examen, vilket innebär att den sista poängen i en utbildning ger högre anslag än den första, en etableringspeng, där resurstilldelningen i högre utsträckning kopplas till resultatmått i form av arbetslivsetablering, samt en kvalitetspeng, där extra resurser tilldelas de lärosäten som bedöms ha högst kvalitet i kvalitetsutvärderingarna. Syftet med reformen är att tydliggöra utbildningsväsendets huvudsyfte att utbilda åt arbetsmarknadens behov samt att lägga större fokus på att komma tillrätta med matchningsproblematiken. Den massiva ungdomsarbetslösheten beror delvis på den överteoretisering som skett av gymnasieskolans olika program. Idén om att alla ska ges högskolebehörighet och att hälften av alla gymnasieelever ska bli akademiker har varit en fullständig katastrof för såväl arbetsmarknad som för enskilda ungdomar. inser att alla varken kan, bör eller vill bli akademiker och att yrkesutbildade efterfrågas i allt större utsträckning. Den stora skillnaden mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden är särskilt tydlig när det gäller företagens skriande behov av just yrkeskunniga. En av våra viktigaste satsningar för att bryta ungdomsarbetslösheten är därför införandet av lärlingsjobb. Den nya anställningsformen skulle möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling med en provanställningsperiod i stället för dagens sex där arbetsgivaravgiften är helt avskaffad. Satsningen bedöms kunna skapa 50 000 nya lärlingsjobb brutto och syftar till att bryta ungdomsarbetslösheten och stärka ungdomars konkurrenskraft på arbetsmarknaden. Starta eget-bidrag, eller stöd för start av näringsverksamhet som det egentligen heter, har som arbetsmarknadspolitisk åtgärd lovordats av bland annat som en av de bästa sysselsättningsskapande åtgärder som finns inom det arbetsmarknadspolitiska området. Mycket goda siffror visar på verkliga effekter. Inte minst har det konstaterats att överlevnadsgraden är lika hög för företag startade genom starta eget-bidraget som för företag startade utan bidrag. Andra forskare har kommit fram till att av de i programmet startade företagen inte skulle ha startats utan programmets existens. Trots programmets goda resultat finns en generell 25-årsgräns och stödet ges bara . Åldersgränsen medger vissa undantag, bland annat för nyanlända invandrare, men att generellt begränsa stödet till personer som har fyllt 25 är direkt kontraproduktivt – det är trots allt mot ungdomar som arbetslösheten slår som hårdast. menar att unga arbetslösa ska ha rätt att söka bidraget precis som alla andra; bland våra ungdomar finns många driftiga, innovativa och idérika individer som saknar kapital men besitter viljan. Ett utökat starta eget-bidrag skulle bryta en del av ungdomars sociala utanförskap och påverka sysselsättningen positivt. föreslår en 20-årsgräns och en förlängning av den tid under vilken stödet utbetalas . Detta skulle enligt rimliga beräkningar leda till att ytterligare 346 ungdomar beviljas stödet . är i grunden positiva till RUT-avdraget. Reformen har inte enbart haft sysselsättningsskapande effekter, den har även gett vanliga människor möjligheter att få mer tid över till annat än hushållsarbete. RUT-avdraget bedöms ha skapat uppemot 19 000 fler sysselsatta och är därtill helt självfinansierande. vill utveckla avdraget för personer som fyllt och helt ta bort den skatt som seniorer betalar på hushållstjänster. är inte tänkt att vara ett substitut åt hemtjänst utan snarare ett komplement. Förslaget skulle också bidra till fler arbetstillfällen. utförs en fjärdedel av alla RUT-tjänster åt äldre. Förslaget får också sägas ha ett jämställdhetsperspektiv inbyggt i sig – den anhörigvård som sker påverkar möjligheterna att förvärvsarbeta eller studera negativt, och detta drabbar kvinnor i högre utsträckning än män. Närmre 70 000 personer uppger att de har blivit tvungna att gå ner i arbetstid. Reformen bedöms alltså ha en klart positiv sysselsättningsskapande effekt. omfattas omkring 34 000 personer av Fas 3. Enligt uppgifter från IFAU är det en relativt stor andel av Fas 3-deltagarna som upplever verksamheten som meningsfull på det personliga planet. Hela två tredjedelar av deltagarna gör dock bedömningen att verksamheten inte förbättrar eller till och med försämrar deras möjlighet till att få ett vanligt arbete. En relativt stor del av verksamheterna har också en begränsad allmän samhällsnytta. ambition är att antalet deltagare i Fas 3 gradvis ska minska och att verksamheten successivt ska fasas ut. I syfte att närma oss denna målsättning föreslår vi genom denna budget en rad åtgärder för att skapa fler utbildningsplatser, lärlingsjobb, fler anställningar inom offentlig sektor, stimulans till gröna näringar på landsbygden och åtgärder för förbättrat företagsklimat, ökad tillväxt och ökad anställningsbenägenhet hos små och medelstora företag. Som ett ytterligare led i vår strävan efter att öka samhällsnyttan och bekämpa långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten vill vi även göra en satsning på så kallade föreningsjobb. Det finns mängder av samhällsnyttiga föreningar som är i stort behov av utökade arbetsinsatser men inte själva har ekonomiska möjligheter att bekosta detta. Vare sig det gäller en hästgård, ett fotbollslag, en pensionärsförening eller ett kulturarvsprojekt, så finns uppgifter som skulle kunna utföras bättre med hjälp av fler händer. I har en liknande verksamhet bedrivits lokalt med direkt inriktning på arbetslösa ungdomar, vilket har gett positiva reaktioner. vill dock inte begränsa detta projekt till enbart ungdomar, eller till enskilda orter. Vi avser att inrätta ett stimulansbidrag till kommunerna för detta ändamål. Målsättningen är att via lönesubvention kunna erbjuda kollektivavtalsenliga löner upp av heltid. betraktar frågor som rör landsbygdens villkor, där 1,4 miljoner svenskar bor och verkar, som mycket högt prioriterade. Tyvärr är många landsbygdskommuner också avfolkningskommuner. Visserligen har urbaniseringstrenden naturliga förklaringar men vi avser föra en politik för hela . Nuvarande regering har slagit in på fel linje i flertalet frågor som rör landsbygdens villkor. ser att det finns näringar som kan blomstra på landsbygden och att avfolkningstrenden kan motverkas genom att skapa optimala förutsättningar för tillväxt och sysselsättning i landsbygdsmiljöer. Många företag kan antas må bättre i landsbygden än i tätort. Exempel på detta är företag som inte har samma nytta av de skalfördelar som uppstår i urban miljö liksom företag som inte har nytta av att befinna sig i närheten av sin marknad förutsatt att goda kommunikationer finns. Det rör sig också om företag som arbetar med vidareförädling av råvaror. Utmaningen ligger i att skapa förutsättningar för näringar som drar nytta av de fördelar som landsbygden erbjuder inom exempelvis skog, jordbruk, vattenbruk, besöksnäring, gruvor och mineraler samt natur- och kulturmiljöer. presenterar här kraftfulla satsningar för att landsbygden ska kunna leva, växa och frodas. Tillsammans skapar vi förutsättningar för 25 000 nya jobb på landsbygden. I har skogen brukats på industriell skala före . sysselsätter skogsindustrin direkt och indirekt 200 000 människor. är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror och svarar för en nettoexport på . Utgångspunkten för skogspolitik är två övergripande och jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Enligt har miljöhänsynen inte alltid levt upp till en acceptabel nivå. vill förbättra och förstärka förutsättningarna för för att enklare och oftare kunna bistå med rådgivning till markägarna. Skogsnäringen är beroende av bra transporter. vill ge och tvärbanorna ett rejält lyft. behöver bland annat klara av högre axeltryck, få ett modernt trafikledningssystem och elektrifieras i samtliga delar, som avsevärda förbättringar i underhållet behövs. Även tvärbanorna behöver elektrifieras. Därutöver behövs bättre terminaler anpassade för skogsråvara samt fler tågtider. En upprustning och modernisering av är inte enbart en skogspolitisk åtgärd; banan fungerar som redundans för hela järnvägsnätet. Skulle stambanan bli oframkomlig kan alltså fungera som reserv. vill ge i uppdrag att modernisera och tvärbanorna. vill också under kommande mandatperiod inleda arbetet med att bygga Norrbotniabanan. Banan planeras för sträckan – och skulle medföra mycket positiva effekter för de befolknings- och industritäta kustnära städerna , , och . De största vinsterna uppstår som ett resultat av sänkta transportkostnader för godskunder samt restidsvinster för tågresenärer. Nuvarande system, där trafiken är hänvisad till Stambanan genom övre , är riskfyllt och sårbart genom en kombination av långt enkelspår utan möjlighet till omledning samt otillräckligt antal mötesstationer. Detta medför stora förseningar, som många företag inte har lagerkapacitet för många dagar utan tvärtom har sina produktionslager i rörelse, på väg mot kund. Det sårbara systemet medför således stora risker för företag som i värsta fall kan tappa kundernas förtroende och tvingas lägga ned sin produktion. Kostnaden för banan väntas uppgå till men väntas vara samhällsekonomiskt lönsam. Därutöver vill vi göra en inventering av Ostkustbanan och för att kostnadskalkylera en upprustning och modernisering. vill också förstärka både och Linnéuniversitetet, som agerar huvudman för skogs- och träprogrammet. Tillika bör , som utbildar jägmästare och ansvarar för examina av skogsmästare, ges ökade resurser. Intresset för en framtid inom näringen ökar i takt med att politiken väljer att prioritera en näringslivsvänlig inriktning för skogen och är en av de ledande nationerna inom skogsforskning. Textilier, bioplaster, superstarka kompositer, kolfibermaterial och en ny generation drivmedel utvecklas och produceras redan på laboratorier och i fabriker. kommer att prioritera forskning inom skogsnäringen. Ungefär 330 000 privata ägare äger hälften av vår svenska skog. Det betyder per automatik att alla skogspolitiska åtgärder måste ske gemensamt med de privata brukarna för att överhuvudtaget vara möjliga. Utgångspunkten måste vara frihet under ansvar, och att respekten för äganderätten ska sträcka sig så långt som är möjligt. Det innebär att man bör vara försiktig med lagstiftning och att tolka internationella konventioner, så länge som de övergripande skogspolitiska målen inte är i fara. Istället för lagstiftning och tvingande regelverk bör istället frivilliga avtalslösningar vara att föredra. Detta gäller inte minst för markavsättningar, som bör kunna ske frivilligt men i vart fall genom att den enskilde markägaren är inkluderad i skyddsarbetet. vill göra en grundlig utredning av att klassa torv som biodrivmedel utifrån ett miljö- och sysselsättningsperspektiv. Torvland utgör av landyta men utvinning bedrivs på enbart av den ytan. Om miljöaspekterna är negligerbara i förhållande till de sysselsättningsskapande effekterna bör sedan SGU (geologiska undersökning) uppdras att inventera torvmarkerna för att utröna var samt i vilken utsträckning som brytning är lämplig. 6.2 VATTENBRUK OCH FISKODLING har nästan 100 000 sjöar och över kust. Trots det är utnyttjandet av dessa resurser väldigt blygsamt. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk med ökad sysselsättning som följd. odlades det i vårt land fisk. I vårt grannland är motsvarande siffra närmare en miljon ton. vill utöka antalet fiskodlingar och skapa förutsättningar för att öka odlingen av matfisk till , speciellt genom landbaserade odlingar. Trots en utredning som redogör för de positiva sysselsättningsskapande effekterna har regeringen uppvisat en närmast flagrant passivitet. är starkt kritiska till flera av de direktiv som EU beslutat om och som får långtgående återverkningar på det svenska jordbruket. Vi vill i grunden omförhandla flera av avtalen för det svenska EU-medlemskapet. Bland annat avser vi omförhandla handelsavtalen och förbjuda import av chark- och mejeriprodukter som tillverkats på sätt som inte är förenligt med den svenska djurskyddslagstiftningen. Detta medför att våra bönder slipper utsättas för en konkurrens som inte bygger på lika villkor utan ger konkurrenter en fördel enkom för att de inte sätter samma värde och fokus på djurens väl. Tillika ämnar vi reformera lagen om offentlig upphandling, som är reglerad i EU-rätt, för att förtydliga att livsmedel kan och bör upphandlas lokalt, något som i princip inte är förenligt med . En dylik reform kan antas medföra långtgående fördelar för mindre jordbruk där lejonparten av den lokala eller regionala marknaden utgörs av det offentliga. vill också kompensera svenska bönder för merkostnader som uppkommer till följd av att de lever upp till intentionerna i den svenska djurskyddslagstiftningen genom att införa ett särskilt djurvälfärdsbidrag. Vi vill dessutom kraftigt öka återbetalningen av dieselskatt till bönderna. Många lantbrukare inom animalieproduktion har en på många sätt utsatt position. För att underlätta vardagen för personer med djurbesättningar att vid sjukdom kunna vara sjukledig eller ta ut en kortare semester vill återinföra de statliga subventionerna för avbytartjänster, vilket konkret innebär att brukaren får en del av lönekostnaden betald när ersättningsarbetskraft sätts in. Skandalerna med fusk inom livsmedelsindustrin duggar tätt och vi menar att myndigheterna saknar resurser för att på ett fullgott sätt kontrollera att det kött som handlas med är det som faktiskt står på förpackningen. Vi kommer därför att öka antalet livsmedelskontroller. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedöms vara av kulturhistoriskt värde. De fyller inte minst funktionen av att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Vi vill också förstärka den kyrkoantikvariska ersättningen samt införa en helt ny kulturarvsfond för att bevara och stimulera den svenska kulturmiljön. 6.5 TURISM OCH BESÖKSNÄRING omsatte den svenska besöksnäringen och hade cirka 165 000 anställda. En av största turistorganisationer har satt upp som mål till 2020 att öka omsättningen till . vill öka stödet bland annat till mindre flygplatser med lönsamhetsproblem samt till viss trafik av samhällsintresse. vill tillika underlätta regelverken för uppförande av nya anläggningar, såsom hotell eller skidliftar i fjällmiljö. har entreprenörer nekats tillstånd på alltför vaga och omotiverade grunder. Tillgången till kompetent personal är viktig. vill tillsammans med Turismakademin och Myndigheten för utbilda för näringens behov och kommer att tilldela resurser för detta. Den svenska gruvnäringen är allmänt oomtvistad. Efterfrågan från tillsammans med EU:s ambitioner om att bli mer självförsörjande driver upp priserna. Den svenska gruvnäringen har därtill långa anor; exempelvis började brytas redan i förkristen tid och stod den för två tredjedelar av samlade kopparproduktion. vill få till stånd en kraftig upprustning av med dubbelspår på de mest överbelastade sträckorna, i princip samt . Den omfattande gruvverksamheten i och kommer att skapa kapacitetsproblem då malmtransporterna där i princip inte har några alternativ till järnvägstransporter. Tågen behöver gå mot eller hamn varför kapacitetsförbättringar måste till på dessa sträckor. Utöver detta behövs kapacitetsförbättringar på sträckorna , samt , vilka samtliga är viktiga sträckor för gruvnäringen. Det behövs också satsningar på utbildningar kopplade till näringen; såväl längre civilingenjörsutbildningar som KY-utbildningar till exempelvis maskinoperatörer. Vi avser öka resurserna till Myndigheten för , till samt till , vilken är huvudman för högskoleutbildningarna i , . Syftet är att öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet. förespråkar ett återinförande av den allmänna värnplikten. På kortare sikt, redan i början av kommande mandatperiod, ska 6 000 ungdomar tas ut för genomförande av grundläggande militär utbildning (GMU). Målsättningen är att hälften av dessa vid godkänd utbildning ska kontrakteras för krigsplacering vid brigaderna. På lång sikt är målsättningen att huvuddelen av de unga männen i varje årskull ska genomföra värnplikt. vill återöppna ett antal nedlagda regementen och flottiljer samt mycket kraftigt förstärka Försvarsmaktens närvaro på . Den sysselsättningsskapande effekten bör inte negligeras i sammanhanget. är oroade över regeringens oförståelse för att många människor är direkt beroende av bilen för att ta sig till och från jobbet. Många människor i vårt land bor helt enkelt på ett sätt där det överhuvudtaget inte finns några kollektiva färdmedel att välja bland. De höjda bränslekostnaderna har orsakat stora problem för många delar av landsbygden. Eftersom vi eftersträvar en arbetslinje väljer vi därför att höja milersättningen för reseavdrag med totalt per mil. Milersättningen har legat still som bensinpriset stigit med per liter. Detta förslag bidrar till att skapa en rörligare arbetsmarknad som sänker trösklarna in på arbetsmarknaden för människor på landsbygden. För en person som pendlar per arbetsdag skulle detta innebära i ökat reseavdrag . För programperioden –2020 så har EU:s medfinansiering för landsbygdsprogrammet sänkts. För att detta inte ska få en negativ inverkan på landsbygden och dess näringar så vill öka den svenska medfinansieringen så att landsbygdsprogrammets totala budget håller en likvärdig nivå som . uppskattar att regeringen sent omsider valt att skjuta till ytterligare medel för att kompensera förlusten. Vi kommer att följa upp ärendet och vid behov avsätta ytterligare medel. 7.1 SLOPAD LÖNEAVGIFT FÖR SMÅFÖRETAG är kritiska till den börda av skatter på arbete som de mindre företagarna tvingas betala. Den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften på som regeringen genomförde riktar sig alltför brett och kommer huvudsakligen de större företagen till gagn. ser vi hur allt färre jobb skapas hos de större företagen. Tvärtom har 4 av 5 nya jobb skapats av just de samhällsbärande småföretagarna. föreslår därför kraftiga förbättringar för småföretagen som ett led i att stimulera sysselsättningen. Stora delar av arbetsgivaravgiften kopplas till olika förmåner. Dessa är, i fallande skala med avseende på skattesats: ålderspensionsavgift, sjukförsäkringsavgift, arbetsmarknadsavgift, föräldraförsäkringsavgift, efterlevandepensionsavgift samt arbetsskadeavgift. En sänkning av någon av dessa avgifter får alltså en direkt konsekvens i andra delar av det offentliga systemet. Utöver dessa avgifter finns dock en direkt skatt, den så kallade allmänna löneavgiften, som inte har någon korrelation med någon annan mottagare inom de offentliga trygghetssystemen. Den allmänna löneavgiften uppgick för och utgör således en knapp tredjedel av de totala arbetsgivaravgifterna på . Denna löneskatt uppfattas som djupt orättvis av många företagare och hämmar deras incitament och möjligheter till att nyanställa. vill helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med en lönesumma på , motsvarande 9 tjänster med genomsnittlig lön per löntagare. Det innebär att totalt 300 000 småföretag helt undantas från allmän löneavgift. Företag med en högre total lönesumma betalar vanlig löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. På så vis skapar vi inte bara kraftiga incitament för att nyanställa utan undviker också de tröskeleffekter som annars kan uppstå när företag växer från mikro- till småföretag och vidare till medelstora företag. Tillsammans med det kraftigt lindrade sjuklöneansvaret för mindre företag kan detta antas medföra mycket positiva möjligheter för de minsta företagen att växa sig större och anställa fler. ambition är att göra det både billigare och enklare att anställa. Det är därmed vår avsikt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras avsevärt. För att undvika tröskeleffekter konstruerar vi reformen på så sätt att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd, upp till ett maxtak på 10 anställda. Vid fler än 10 anställda ersätts företaget enbart upp till maxtaket och vid färre ersätts man upp till det antal anställda man de facto har. Ett genomsnittligt småföretag skulle därmed få dra av sjuklönekostnader . Ett mikroföretag med en något friskare personal än genomsnittet slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal som är mindre benägen än genomsnittet att sjukskriva sig kan undslippa sjuklönekostnader helt. Reformen minskar sjuklönekostnaderna för företagarna med totalt , varav den absoluta merparten, 2,5 miljarder, går till företag med färre än 50 anställda. Ett lindrat och i flera fall helt avskaffat sjuklöneansvar bedöms ha en mycket positiv inverkan på sysselsättningen. I en rapport från företagarna visar det sig att sjuklöneansvaret har haft en stor betydelse för en fjärdedel av företagarna när det gäller att inte anställa personer utanför familjen. De svenska turordningsreglerna, reglerade under lagen om anställningsskydd (LAS), kom till då arbetsmarknadens rörlighet var betydligt lägre än .