mot · H102Fi14 · 2014-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:100 ekonomiska vårproposition 201314MP062 För ett modernare Klimatansvar kunskap och nya jobb För ett modernare – Klimatansvar, kunskap och nya jobb4 1 Våra skarpa satsningar4 2 Det ekonomiska läget4 2.1 Bräcklig återhämtning i omvärlden5 2.3 Arbetsmarknaden stärks men långtidsarbetslösheten är hög7 2.4 Inflation, penningpolitik och hushållens skulder9 2.5 De offentliga finanserna behöver stärkas11 2.6 Fler lever med låg ekonomisk standard13 2.7 Ekonomiska reformer på längre sikt14 2.7.1 Behov av höjda miljöskatter14 2.7.2 Skatteöversyn och skatteväxling16 2.7.4 Ökade offentliga investeringar16 2.7.5 Fler ekonomiska indikatorer17 3 Utbildning bygger Sverige17 3.1 Gör läraryrket mer attraktivt18 3.1.1 Åtgärder för fler lärare inom NO och matematik19 3.3 Elevernas lust för lärande20 3.4 Samarbete ger en bättre skola20 4.2 löften om klimatfinansiering i fattiga länder23 4.3 Minimipris på utsläppsrätter24 4.4 Hundra procent förnybar energi24 4.4.1 Minskad energianvändning och effektivisering25 4.4.2 Ökade satsningar på förnybar energi25 4.4.3 Egen el för folkligt deltagande i energiomställningen25 4.5.2 Transportsnålt samhälle och hållbar bilism26 4.5.3 Minska flygtrafikens klimatpåverkan26 5.1 Fler unga i arbete28 5.2.1 Stimulera växtkraft i besöksnäringen30 6.2 Samtycke är en självklarhet31 7 Välfärd med hög kvalitet32 7.1 Så säkras kvaliteten33 7.2 Personalsatsningar i välfärden34 7.2.1 Utbildningssatsningar för vårdpersonal34 7.2.2 Arbetsmiljösatsning i äldreomsorgen34 7.3 Satsning på folkhälsa34 8 Ett samhälle för alla35 8.1.1 Stöd till upprustning av miljonprogrammets bostäder35 8.1.3 Matchning och nya jobb när områden lyfts36 8.1.4 Bra utbildning oavsett bostadsområde36 8.1.6 Idrotts- och kultursatsning36 8.2 Ett samhälle för alla barn och familjer36 8.2.1 Insatser för att minska den ekonomiska utsattheten37 8.3.2 Bemötande av brottsoffer38 9 Ett öppet land som värnar mänskliga rättigheter38 9.1.1 Stärk asylrätten och underlätta återförening39 9.1.2 Öppna lagliga vägar till EU39 10 Ett hållbart arbetsliv39 10.2 Trygghet för egenföretagare40 11 Politik för fler bostäder40 11.1.1 Krispaket för fler studentbostäder41 11.1.2 Ha råd att bo41 12.1 Kemikalier – skärp reglerna och se till att de följs42 12.2 Bättre mat, gladare djur42 12.3 Skydda fiskens barnkammare43 13 Grön politik för global utveckling44 13.2 Siffertricksandet med biståndet måste upphöra44 14 Ny riktning i försvarspolitiken45 14.4 Inriktning mot ett civilt försvar och krisberedskap46 15.2 Gruppregistrering av moms47 15.4 Besparingskrav på myndigheter47 16.1 Vårbudgeten i förhållande till höstbudgeten 201349 beslutar riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. För ett modernare – Klimatansvar, kunskap och nya jobb 1 Våra skarpa satsningar de gröna har en vision för . Vi vill skapa ett hållbart samhälle där vi möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Vi vill modernisera den svenska ekonomin så att nya hållbara jobb skapas i växande företag. Vi vill bygga ett samhälle där människor kan känna sig trygga och där unga kan växa och ta ansvar. ska vara en föregångare i omställningen till en hållbar ekonomi och samhällsutveckling. Vi menar att i stället för ytterligare skattesänkningar behöver en offensiv politik med investeringar i skolan, klimatet och jobben. vill göra en nystart i klimatarbetet. Vi vill ställa om till förnybar energi, införa ett klimatpolitiskt ramverk och investera i modern tågtrafik. Vi vill också att lever upp till det internationella ansvaret och visar vägen i det internationella klimatarbetet. vill stärka innovationsklimat och skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram. Sammantaget föreslår vi ett investeringspaket som skapar 30 000 nya jobb och dessutom en satsning på 50 000 nya jobb och utbildningsplatser till unga. vill ge lärarna bättre arbetsvillkor och högre lön. Vi ger skolan och förskolan mer resurser och satsar på varje elevs möjligheter att klara skolan. Vi investerar i universitet och högskolor med fler utbildningsplatser och kvalitetshöjande åtgärder i fokus. Vi satsar på folkbildning och möjlighet till fler platser på befintliga och nya folkhögskolor. 2 Det ekonomiska läget Den kommande mandatperioden kommer att ställa stora krav på . Den ekonomiska återhämtningen är fortfarande skör. Arbetslösheten är hög och resursutnyttjandet i ekonomin är lågt. Det finns spänningar i ekonomin med ett stort antal långtidsarbetslösa, matchningsproblem på arbetsmarknaden, höga och stigande skulder bland hushållen och med stora skattesänkningar är det nu underskott i de offentliga finanserna. I bakgrunden växer de långsiktiga utmaningarna, och tiden för att ställa om ekonomin i en långsiktigt hållbar riktning krymper. Underskotten i de offentliga finanserna måste vändas till överskott som kvaliteten i skolan och välfärden förbättras. Obalanserna på bostadsmarknaden i form av lågt byggande och hög privat skuldsättning måste minskas. Nya jobb måste skapas och långtidsarbetslösheten minska som reella steg mot en mer uthållig ekonomi tas. föreslår en offensiv ekonomisk politik som möter dessa utmaningar och skapar förutsättningar för en hållbar, balanserad och långsiktig ekonomisk utveckling. Vi ser fyra viktiga steg i en sådan ekonomisk politik: Skattehöjningarna behövs för att minska underskotten i de offentliga finanserna och därmed trygga uthålligheten även i framtida konjunkturnedgångar. Tyngdpunkten i skattehöjningarna måste vara miljöskatter. Miljöskatternas andel av skatteintäkterna har tvärtemot vad som borde varit fallet minskat under de senaste mandatperioderna. har den styrande effekten av miljöskatterna urgröpts. Miljöskatter har en trippel nytta genom att de ökar skatteintäkterna, motverkar miljöproblem och effektiviserar samhällsekonomin. Att genomföra breda höjningar av inkomstskatterna är betydligt sämre och avvisas därför. Ökade offentliga investeringar. De offentliga investeringarna i framför allt hållbar infrastruktur behöver höjas. Räknat i fasta priser är de sammanlagda investeringarna i järnväg och väg nästan nere nivå. Dessa investeringar behöver höjas kraftigt parallellt med att en omfördelning från väg till järnväg sker. Långsiktiga satsningar på skola och utbildning. Ett väl fungerande utbildningssystem är en förutsättning för en långsiktig ekonomisk utveckling. Svensk skola behöver både nya resurser och en ny politisk inriktning. Påbörja ett långsiktigt arbete och skapa förutsättningar för en omvandling av samhällsekonomin i hållbar riktning. Viktiga punkter i detta arbete är bl.a. dessa: Ett klimatpolitiskt ramverk behövs för att skapa ordning och reda i klimatpolitiken. Arbete med en större skattereform behöver inledas. Ett grönt ramverk för konjunkturpolitiken måste skapas. Den ekonomiska politiken måste utvärderas efter fler och nya indikatorer. Dessa förslag utvecklas vidare nedan. 2.1 Bräcklig återhämtning i omvärlden Tillväxten i världsekonomin blev . Enligt de flesta prognosmakarna kommer tillväxten att fortsätta stiga till upp mot –2015. Såväl OECD-området som utvecklingsekonomierna förväntas växa. I euroområdet vänds den negativa BNP-tillväxten –2013 till tillväxt (se diagram 1). Även om huvudscenariot är fortsatt förstärkning så är det globala resursutnyttjandet fortfarande lågt och arbetslösheten hög. I som helhet är 48 miljoner människor arbetslösa och antalet personer som lever i hushåll utan inkomst har fördubblats i länder som , och . Diagram 1 Tillväxt i euroområdet Arbetslösheten tycks nu minska i tidigare krisländer som , och om än från väldigt höga nivåer. Utvecklingen är fortfarande bräcklig och problem med obalanser i kostnader framför allt mot finns alltjämt kvar. Utvecklingen i , och liksom i utvecklingsekonomierna pekar på fortsatt tillväxt. Men utvecklingen är långtifrån entydig och de flesta länder kämpar med såväl inhemska ekonomiska problem som med att hantera återhämtningen 2008. är ett litet land som i stor utsträckning är beroende av omvärlden för vår ekonomiska utveckling. Vi är beroende av handel för att kunna försörja oss med de varor och tjänster vi behöver och vår finansiella sektor som är djupt integrerad med omvärlden. När mycket tyder på att konjunkturläget i omvärlden förstärks kommer det att påverka även den svenska ekonomin positivt . Huvudscenariot är därför att svensk ekonomi stärks. barometerindikator som mäter tillståndet och förväntningarna hos hushåll och företag på den svenska ekonomiska utvecklingen har fallit men ligger fortfarande över 100, vilket indikerar något starkare tillväxt än normalt. Med utgångspunkt i att den ekonomiska utvecklingen börjar ta fart i vår omvärld räknar de flesta prognosmakare med en tillväxttakt på och –2016 (se diagram 3). Uppgången sker dock från en låg nivå och resursutnyttjandet i svensk ekonomi är alltjämt lägre än normalt. Diagram 3 Konjunkturutveckling i 2.3 Arbetsmarknaden stärks men långtidsarbetslösheten är hög Arbetslösheten ligger på och är därmed högre än när Alliansen gick till val på att bekämpa massarbetslösheten. Sysselsättningen, mätt med det internationellt jämförbara måttet sysselsättningsgrad1 var i princip oförändrad mellan och 2013 (se diagram 4). För en regering som sagt sig prioritera fler jobb får det sägas vara ett mycket klent resultat. Diagram 4 Arbetslöshet och sysselsättningsgrad som sysselsättningsgraden inte har ökat har långtidsarbetslösheten ökat bland både unga och äldre. Antalet unga som är långtidsarbetslösa2 har ökat från ca 13 000 personer till 23 000 personer . till hela befolkningen har antalet långtidsarbetslösa ökat från 75 000 till 121 000 personer (se diagram 5). Diagram 5 Antal långtidsarbetslösa Även om man mäter antalet långtidsarbetslösa unga som andel av befolkningen i stället för som andel av arbetskraften, har en kraftig ökning skett . låg långtidsarbetslösheten för unga på av det totala antalet unga. hade andelen stigit till , vilket motsvarar en ökning med . Ytterligare ett viktigt mått som ger oss en uppfattning om problemen på arbetsmarknaden för unga är antalet unga som varken arbetar eller studerar. –2012 har denna andel legat oförändrad runt 8 procent.3 Att en så stor andel av de unga varken studerar eller arbetar är ett av regeringens största misslyckanden på arbetsmarknadsområdet. Ökande långtidsarbetslöshet och utanförskap är djupt problematiskt både för individen och för samhället. För individen, inte minst för unga, innebär långtidsarbetslöshet sämre självkänsla, sämre ekonomi och större svårigheter att få jobb . För samhället ökar risken för att människor hamnar permanent utanför arbetsmarknaden kraftigt ju människor befinner sig i arbetslöshet. Det kräver också betydligt mer resurser från samhällets sida att få tillbaka en person från långvarig arbetslöshet. Parallellt, som en spegling av relativt hög arbetslöshet och besvärande långtidsarbetslöshet, finns fortsatta problem med matchning på svensk arbetsmarknad. Enligt Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät som presenterades misslyckas fortfarande av företagens rekryteringsförsök.4 Brist på yrkeserfarenhet, kompetens och arbetslivserfarenhet är de största hindren för lyckade rekryteringar. För individer på arbetsmarknaden betyder den bristande matchningen att allt fler inte får utvecklas i det område som man är utbildad i och kanske är mest motiverad inom. 2.4 Inflation, penningpolitik och hushållens skulder Hushållens skuldsättning har ökat kontinuerligt . Anledningarna till skuldökningen är många. För lågt bostadsbyggande, hög inflyttning till storstäderna, sänkt beskattning på fastigheter och sänkta inkomstskatter är några av de viktigaste anledningarna. Det har spekulerats i om har en bubbla på bostadsmarknaden. Det mesta pekar på att så inte är fallet. Däremot finns det betydande risker med den nuvarande situationen. Den största risken ur ett makroekonomiskt perspektiv är att den höga privata skuldsättningen gör att hushållen blir mer känsliga för förändringar i räntor och eventuella prisfall. Ökar räntekostnaderna kan det betyda att hushållen minskar sin konsumtion för att hantera sin lägre disponibla inkomst. Stora svängningar i konsumtionen kan påverka konjunkturen negativt och starta en negativ spiral nedåt av ökad arbetslöshet, fallande priser och lägre konsumtion. För att motverka den snabba skuldökningstakten hos hushållen har några åtgärder vidtagits från bl.a. . Bland annat infördes ett bolånetak , vilket medförde att skuldsättningen planade ut –2013. Prognoser från (se diagram 6) pekar dock på att hushållens skuldsättning kommer att öka framöver. Diagram 6 Hushållens skulder Regeringen har varit passiv i frågan om hushållens skulder. Detta har tvingat att agera genom en högre reporänta än vad som annars varit rimligt med tanke på inflationstakt och resursutnyttjande. återkommande krav på regeringen att föra breda samtal om hushållens skulder har avvisats. prognostiserar nu stigande räntekostnader för hushållen (se diagram 7) som hushållen själva inte räknar med fullt så stora ränteökningar. Detta utgör en risk för den framtida ekonomiska utvecklingen. menar att det är viktigt att nogsamt följa utvecklingen över hushållens skulder. Om skuldutvecklingen tar fart igen bör en beredskap finnas för att vidta ytterligare åtgärder. De av föreslagna höjningarna av bolånens riskvikt5 är en sådan åtgärd. Diagram 7 Hushållens räntekostnader 2.5 De offentliga finanserna behöver stärkas En stabil ekonomisk utveckling förutsätter ordning och reda i statens finanser och en budget som långsiktigt är i balans. finanspolitiska ramverk, utgiftstaket och de budgetpolitiska målen inklusive överskottsmålet har tjänat väl och utgör en grundbult i offentliga finanser. Vikten av att inte leva över sina tillgångar har blivit extra tydlig i samband med den senaste allvarliga skuldkrisen i . anser att det är viktigt att även fortsatt har ett finanspolitiskt ramverk och en bred samsyn kring budget- och finanspolitiken. Det finanspolitiska ramverket innebär bl.a. att överskott ska nås i de offentliga finanserna över en konjunkturcykel. har gått med underskott i de offentliga finanserna (se diagram 8). Det konjunkturjusterade sparandet som visar nivån på det offentliga sparandet beräknas av till –1,av BNP medan det faktiska sparandet är –2,0 procent6. Regeringen bedömer i sin vårproposition att det finansiella sparandet uppgår till –1,av BNP. De indikatorer som och beräknar visar att överskottsmålet inte nås med den finanspolitiska inriktning som har just . Alliansregeringen har reviderat sina kortsiktiga tillväxtprognoser och arbetsmarknadsprognoser till mer rimliga nivåer. En effekt av lägre tillväxtprognoser är att det blir svårare att räkna hem överskottsmålet. För att kunna räkna hem överskottsmålet nu prognostiseras dels potentiell BNP för optimistiskt,7 dels de offentliga konsumtionsutgifterna orealistiskt.8 Sammantaget medför detta att regeringen överskattar det långsiktiga finansiella sparandet kraftigt. För att nå det överskott som beräknar behövs skattehöjningar eller nedskärningar i offentliga välfärdsåtaganden. Diagram 8 Finansiellt sparande i offentlig sektor9 En orsak till det låga finansiella sparandet är att finanspolitiken bedrivits i expansiv riktning på grund av det låga resursutnyttjandet. Detta har i huvudsak varit en riktig politik som har stöttat. Regeringens inriktning på finanspolitiken har dock varit problematisk. Majoriteten av reformerna som genomdrivits har varit permanenta skattesänkningar som varaktigt minskar det finansiella sparandet. har i stället föreslagit större investeringar och offentlig konsumtion. Resultat av finanspolitiska inriktning hade varit högre sysselsättning och ett mindre behov av höjda skatter framöver. Sysselsättningen hade också varit högre eftersom offentlig konsumtion och offentliga investeringar har en större direkt sysselsättningseffekt än sänkta skatter. Problemen för de offentliga finanserna hade varit mindre då det är enklare att låta utgifterna variera över konjunkturcykeln än att höja skatter. har relativt starka offentliga finanser. Statsskuldens andel av BNP (se diagram 9) har sjunkit och ligger nu vilket i en internationell jämförelse är lågt. beräknar att skatterna behöver höjas för att det offentliga åtagandet i form av personaltäthet i offentlig sektor ska kunna bibehållas och överskottsmålet nås.10 Den ekonomiska politiken måste löpande prövas och revideras. utgångspunkt inför höstens budgetarbete är att skattehöjningar på behöver genomföras 2015 (se tabell i avsnitt 16). Dessa skattehöjningar finansierar utgiftsförslag på samma nivå. föreslog ett utgiftstak för staten på och . Med föreliggande utgiftsprognos i vårpropositionen och de förslag som nu föreslår i form av höjda utgifter på beräknas budgeteringsmarginalen till . gör vi en preliminär bedömning av utgiftstaket till respektive . 2.6 Fler lever med låg ekonomisk standard Den ekonomiska utvecklingen i har inneburit ökad inkomstspridning bland befolkningen. I vårbudgeten använder regeringen måttet svår materiell deprivation som ett mått på fattigdom. Måttet är givetvis relevant och ger en bild av hur stor del av befolkningen som lever med en mycket låg materiell standard. Däremot måste det kompletteras med mått på samhällsklyftor så att exempelvis inkomstskillnader också täcks in. Ett sätt att mäta inkomstspridning är att titta på hur stor del av befolkningen som lever med en låg ekonomisk standard, vilket definieras som den andel av befolkningen som lever på inkomster av medianinkomsten. Enligt den definitionen lever av befolkning med låg ekonomisk standard. Under den senaste mandatperioden har den siffran ökat kraftigt (se diagram 10). Diagram 10 Andel personer med låg ekonomisk standard menar att en bred palett åtgärder behövs för att vända den här utvecklingen. För att jämna ut människors livschanser behövs politiska satsningar. Möjligheterna till vidareutbildning och omskolning behöver förstärkas så att fler människor lättare kan komma tillbaka till arbetslivet. De generella trygghetsförsäkringarna måste stärkas på sådant sätt att drivkrafterna till arbete inte urholkas. 2.7 Ekonomiska reformer på 2.7.1 Behov av höjda miljöskatter Skatterna kommer att behöva höjas för att stärka den offentliga ekonomin. Beroende på hur skattehöjningarna utformas kan de ge diametralt olika utfall för samhällsekonomin. Generella breda höjningar av skatter på arbete och kapital kan skapa negativa incitament för jobb och företagande. Höjda miljöskatter förbättrar i stället den samhällsekonomiska effektiviteten genom att de styr samhällsekonomin mot minskade utsläpp som incitamenten vid nyinvesteringar förändras och det blir mer lönsamt för både hushåll och företag att investera i hållbar, energieffektiv och resurssnål teknik. Miljöskatternas andel av BNP i har minskat trendmässigt –2004 (se diagram 11). Diagram 11 Miljöskatternas andel av BNP i Många miljöskatter är inte indexerade, vilket gör att den styrande effekten av dem urholkas . Andra miljöskatter är bara indexerade med prisutvecklingen men inte med inkomstutvecklingen. Sammantaget ligger på en mittenplacering i en jämförelse mellan de europeiska ländernas miljöskatter uttryckt som andel av BNP (se diagram 12). Diagram 12 Miljöskatter i föreslår att två stora nya miljöskattebaser införs på två områden där utsläppen just nu växer snabbast: dels föreslår vi en skatt på lastbilstrafik, dels en flygskatt. Vi föreslår också att koldioxidskatten höjs och vill att några mindre miljöskatter justeras upp. Sammantaget beräknas miljöskatternas andel av BNP öka till av BNP till följd av förslag. Vi menar att miljöskatterna regelbundet ska justeras så att incitamenten att minska miljöpåverkan bibehålls eller ökar. 2.7.2 Skatteöversyn och skatteväxling föreslår skattehöjningar samt vissa övriga justeringar av skatter. ser vi, tillsammans med många andra, ett växande behov av en större skatteöversyn. Skattesystemet har blivit krångligare och det har byggts upp spänningar i beskattning av arbete och kapital. Miljöskatternas styrande effekt har urholkats och det finns behov av basbreddningar inom miljöskatteområdet. ser också att det inom en större skatteöversyn finns ett betydande utrymme för grön skatteväxling där skatter på miljö och energi kan höjas som skatter på arbete troligen kan sänkas. En hållbar ekonomisk utveckling kräver strukturella förändringar av hur ekonomin fungerar. Kostnaderna för att använda jungfruliga råvaror och ändliga energikällor måste öka som kostnaderna för återvinning och förnybar energi måste minska kraftigt. Ekonomin måste bli cirkulär och materiella resursflöden slutas i kretslopp. Den här förändringen av hur den reala ekonomin fungerar måste ske stegvis så att anpassning kan realiseras på ett rimligt och hållbart sätt. som långsiktiga strukturella förändringar sker kommer både svensk ekonomi och världsekonomin även fortsättningsvis att utsättas för konjunkturella chocker av olika slag som tvingar in ekonomin i lågkonjunktur med stigande arbetslöshet och lågt resursutnyttjande. För att möta dessa lågkonjunkturer på ett effektivt sätt som inte tar fokus från detta långsiktiga förändringsarbete menar att konjunkturpolitiken behöver en grön inriktning. Den ska syfta till att behålla en beredskap för att vid lågkonjunktur kunna skynda på den ekonomiska omställningen genom att sätta in långsiktigt riktiga gröna, finanspolitiska stimulanser för att upprätthålla sysselsättning och hålla arbetslösheten nere. 2.7.4 Ökade offentliga investeringar De statliga medlen för infrastrukturinvesteringar ökade stadigt fram men har fallit tillbaka (se diagram 13). Diagram 13 Statliga investeringar i infrastruktur menar att utvecklingen är problematisk och föreslår en kraftigt höjd ram för infrastrukturinvesteringar . Exakt fördelning mellan järnväg och väg kommer vi att fastslå i samband med att vi tar del av regeringens skrivelse om infrastruktur. För att nå klimatmålen bedömer vi att en fördelningsnyckel på 1:5 bör användas gällande investeringarna i väg kontra järnväg. 2.7.5 Fler ekonomiska indikatorer anser att den ekonomiska politiken ska vägledas av en bredare syn på samhällsutveckling. För oss är det tydligt att det inte räcker att enbart studera ekonomins storlek. Andra variabler såsom människors hälsa och hur det står till med klimatet och miljön måste inkluderas i analysen. har tagit fram ett första förslag till nationella indikatorer för välfärd i . I vårt förslag låter vi BNP ingå som en av 16 olika indikatorer på välfärd. BNP-tillväxten ställs därmed bredvid andra mått som mäter annan samhällsutveckling, som exempelvis ökat välbefinnande, klimatutsläpp, jämställdhet, arbetslöshet och social tillit. Tanken är att indikatorerna ska ge vägledning i det politiska arbetet och vi föreslår också att indikatorer av detta slag införs i den årliga vårpropositionen och följs upp . Utöver att följa upp indikatorerna föreslår vi också att prognoser över dessa indikatorer, vid oförändrad politik, ska återges i den ekonomiska vårpropositionen. framtid bygger på att alla barn får en ärlig chans att utvecklas, växa och fortsätta lära sig genom livet. I svensk skola arbetar lärare, förskollärare, fritidspedagoger och många andra hårt för att ge barn kunskap, färdigheter och en bra start i livet. Men på många håll brister förutsättningarna för dem att göra ett bra jobb, och utmärker sig i internationella jämförelser som ett land där både kunskapsresultat och likvärdighet har försämrats . Läs- och skrivkunnigheten bland elever sjunker och har nått en historisk bottennotering. behöver ett starkt utbildningsväsen. För att det ska uppnås behövs samlade satsningar på hela utbildningsväsendet. ska ha höga bildningsambitioner. Det är avgörande för våra möjligheter att klara internationell konkurrens och omställningen till ett mer hållbart samhälle.