ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021773 · 2014-11-10 00:00:00 — Behålla tvåundantaget för små företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla tvåundantaget från LAS för små företag. För att bygga starkt behövs en politik som sätter jobben främst. Politiker och det offentliga kan bidra till viss del, men de allra flesta jobb skapas av privata företag. Inte nog med det, undersökningar av bland annat Företagarna visar att så många som fyra av fem jobb skapas i företag med färre än 50 anställda. Svensk arbetsmarknad omfattas av många regler kring anställningsvillkor och uppsägning. Lagen om anställningsskydd reglerar vilka som får sägas upp och i vilken ordning. Det är bra att arbetsmarknaden omfattas av tydliga regler, men det är också viktigt att reglerna tar hänsyn till verklighetens beskaffenhet och företagens behov. Att alltid först säga upp den som anställdes sist är inte rimligt, särskilt inte för små företag med få anställda. Därför kan företag med färre än tio anställda göra undantag om två personer från turordningsreglerna i LAS. Regeringen signalerade i valrörelsen en avsikt att riva upp detta undantag. Det skulle verka hämmande på småföretagandet och jobbtillväxten i . Enligt en nylig undersökning från säger av tillfrågade företagare med två till tio anställda att en sådan förändring skulle hämma möjligheten att anställa. Att avskaffa den lilla flexibilitet som finns för mindre företag vore mycket olyckligt om vi vill se en framväxt av fler företag och fler jobb. Fyra av fem jobb skapas av små företag – tvåundantaget måste behållas.
mot · H2021774 · 2014-11-10 00:00:00 — Förändrad roll för Systembolaget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra Systembolagets roll. har en tradition av en strikt och ansvarsfull alkoholpolitik. En komponent i alkoholpolitiken har varit Systembolagets monopol på försäljning av alkoholdrycker. I praktiken har detta monopol förlorat en stor del av sin mening i och med EU-medlemskapet och mer liberala införselregler. Det är fullt lagligt att beställa alkoholdrycker från nätbutiker, så länge svenska alkoholskatter betalas. Intresset för mat och dryck av hög kvalitet blir allt större i vårt land. Vi har en stolt tradition att falla tillbaka på när det gäller produktion av livsmedel och har drycker blivit en allt viktigare del i detta. Svenska tillverkare vill kunna sälja sina produkter på gårdarna, men det finns en oro att detta inte är förenligt med den svenska statens undantag från europeisk rätt vad beträffar alkoholmonopolet. Dagens förbud för privata företag att sälja alkoholhaltiga drycker är ett hinder mot nya idéer om hur svenskarnas intresse för mat och dryck kan utvecklas. Systembolagets roll bör förändras till att bli ett tillstånds- och kontrollorgan för försäljningen av alkoholhaltiga drycker i , men att själva försäljningen kan ske genom privata företag. Den som vill öppna en vinbutik ska kunna söka tillstånd till detta av Systembolaget som också kan erbjuda utbildning och rådgivning vad beträffar de regler som gäller för försäljning av alkoholdrycker. Det bör utredas om detta kan göras inom ramen för våra övergripande alkoholpolitiska mål. Företagare och anställda i privata företag är varken bättre eller sämre på att följa lagen än anställda på myndigheter eller i statliga monopolföretag, men att separera ut tillsynen från utförandet är en åtgärd som kan stärka kvaliteten i arbetet med att tillhandahålla dryckerna i enlighet med lagen. Risken att förlora sitt tillstånd för alkoholförsäljning gör också företagens incitament att följa lagen mycket starka.
mot · H2021775 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utjämna risktagandet i företagande så att det blir oberoende av var i landet företaget är beläget och den därför skiftande kreditvärderingen. Vårt lands välstånd är beroende av att människor är företagsamma och arbetar. Företagsamma människor som skaffar sig själva och andra arbete i växande företag behövs över hela landet. För att kunna expandera företag behövs ett fungerande kreditväsen. Som det är agerar kreditinstituten olika gentemot sina kunder beroende på var i landet den verksamhet som är i behov av kredit är belägen. Om man bedriver sin verksamhet i en stad eller tätortsnära kan man ofta belåna med 90–av fastighetens värde/kostnad som säkerhet. Är man däremot belägen på landsbygd, ej i större stad eller tätortsnära, får man normalt begränsa sin belåning till på samma fastighets värde. Denna värdering är i sig själv riktig och utgår från värdet av en tom lokal utan verksamhet med respektive belägenhet. Bekymret för den som vill expandera sin verksamhet och densamma är belägen på ett sådant ställe att fastigheten har ett lågt belåningsvärde, blir då att man i jämförelse med om man haft en mera tätortsnära lokalisering i högre grad måste pantsätta annan egendom för att komma i åtnjutande av en kredit med i övrigt rimliga villkor. Detta i sin tur leder till att ett företag med kreditbehov förlagt till landsbygd i högre grad än andra får riskera tex sina familjers egendom och annan kreditvärdig egendom. Behovet av initiativrika människor som omsätter idéer i företagsamhet är lika stort över hela landet. Det finns därför skäl att verka för att riskstagandet i företagandet minskar i syfte att fler företagsidéer förverkligas. En väg att gå i syfte att utjämna riskstagandet i företagandet, oberoende av var företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen, vore att utreda möjligheten att låta de ur kreditvärderingssynpunkt sämre lokaliserade företagen kunna använda en upparbetad och obeskattad vinst i företaget som del i sin investering. Incitamenten är fortfarande de rätta, vinst är en förutsättning för uthålligt företagande och investering, men man skulle därmed utjämna den belägenhetsnackdel ett landsbygdsföretag har i kredithänseende. Givet att man på detta sätt utjämnar belägenhetsnackdelar skall självklart kreditbedömningen i övrigt grundas på företagets överlevnadsförmåga. Men med dagens tillämpning missgynnas ett i övrigt friskt och utvecklingsbart företag beroende på skiftande fastighetsvärden, en parameter som ligger utanför företagarens påverkan med mindre än att hela verksamheten flyttar. Det finns därför skäl att se över lagstiftning och regelverk enligt ovanstående i syfte att utjämna riskstagandet i företagande oberoende av var i landet företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen. Per Åsling (C)
mot · H2021776 · 2014-11-10 00:00:00 — Med höghastighetståg utvecklas och breddas tillkännager för regeringen sin mening som anförs i motionen om att Sverigebygget bör genomföras för att utveckla hela landet. En väl utbyggd infrastruktur knyter ihop och skapar förutsättningar för fler jobb och företag i hela landet. Det möjliggör fler hållbara transporter, minskad klimatpåverkan och att nya bostäder växer fram. Dessutom breddas arbetsmarknadsregionerna då snabbare tåg skapar möjlighet till enklare och effektivare pendling. Med Sverigebygget tog Alliansen initiativ till ett antal betydande infrastruktursatsningar och byggandet av ytterligare 100 000 nya bostäder. Ett viktigt, visionärt vägval för gjordes och för har det varit särskilt prioriterat att få dessa satsningar på plats. Till de tidigare anslagsförstärkningarna för vägar, enskilda vägar och järnväg lades vad som skulle bli den största infrastrukturinvesteringen . En satsning på att bygga nya stambanor, nya höghastighetsbanor för snabba tåg. Med Sverigebygget blir mer grönt, modernt och mobilt. När det gäller Europakorridoren och Götalandsbanan, det vill säga höghastighetsbanorna på sträckorna –och –, har kommunerna i länge drivit på för att få dessa bansträckningar förverkligade. Inte minst för de jobbskapande effekter satsningarna innebär när större industriregioner liksom små- och medelstora företag binds samman med såväl närområdet som kontinenten. Att gå vidare med och genomföra Sverigebygget skulle därför inte bara bidra till fler bostäder i regionen och ökad rörlighet utan även till att transport av varor och gods till fler marknader underlättas för länets företag då kapacitet frigörs på befintliga stambanor. På så sätt skapas tillväxt och fler tillväxtområden även utanför storstadsområdena. Eftersom är en centralt placerad ort i , är det rimligt att en viktig knutpunkt hamnar där. En knutpunkt där tågen stannar, där människor kan mötas och verksamheter utvecklas. Även andra centrala orter som ska inte heller uteslutas som noder. Även detta skulle stärka och bidra till fler jobb och företag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H2021777 · 2014-11-10 00:00:00 — och högskolor i hela landet i samverkan med det lokala näringslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla och värna högre utbildning i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka kopplingen mellan högskolor respektive universitet och det lokala näringslivet. Tillgången och närheten till en högskola eller ett universitet är av avgörande betydelse för bygder, orter och för regioners attraktivitet. Den högre utbildningen i samverkan med näringslivet och arbetsmarknaden blir en dynamisk tillväxtmotor. Det innebär en ökad tillgänglighet till högre utbildning i hela landet, inte minst då utbildningar utlokaliseras till flera orter i regionen. Ett lärosäte är dessutom det nav som utvecklar regionens och ortens ekonomi, stimulerar till ökat företagande, fler arbetstillfällen och därtill möjliggör rekrytering av kvalificerade och kompetenta medarbetare. Dagens lärosäten finns, oavsett hemort, på en konkurrensutsatt global marknad. För att möta detta behöver högskolorna och universiteten vara handlingskraftiga och flexibla. Stiftelsehögskolor har tack vare sin självständighet och handlingsfrihet möjlighet att lättare anpassa sig till omvärlden och därmed vara ett konkurrenskraftigt alternativ, vilket är särskilt viktigt för lärosäten som finns utanför storstadsområdena. Den i har stor betydelse för hela regionen. Högskolan drivs i stiftelseform och har dessutom en tydlig koppling mellan studier och det lokala näringslivet, inte minst via den fadderverksamhet som finns. 800 små- och medelstora företag finns i en pool som bidrar till att öppna dörrarna till arbetsmarknaden för studenterna. Den samverkan som har med näringslivet har inneburit att studenterna lättare kan etablera sig på arbetsmarknaden efter avslutade studier och få kvalificerade arbetsuppgifter. En tidig kontakt med blivande arbetsgivare är något som borde genomsyra fler högskolors och universitets arbetssätt, i hela landet. Samverkansmodellen som använder sig av är därför en modell för andra högskolor att etablera och ta efter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H2021778 · 2014-11-10 00:00:00 — Jobb eller företagande från dag ett med ”Värnamomodellen” tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Värnamomodellen bör spridas till fler kommuner, för förbättrad integration. Människor är möjligheter. Öppenheten, den fria rörligheten, att människor kommer från olika delar av världen till har tjänat oss väl. Det bidrar till såväl social, kulturell som ekonomisk utveckling. Vägarna till ser olika ut, men våra dörrar ska vara öppna. ska vara en humanitär stormakt. Oavsett om det handlar om arbetskraftsinvandring eller för människor som flyr från krig och förtryck från exempelvis och . av vår befolkning är född utanför landets gränser. Vi är ett invandringsland och ska präglas av mångfald och tolerans. Men, alla delar av har inte lyckats lika väl med integrationen, och att få människor i jobb är det i särklass viktigaste integrationsverktyget. Arbetslösheten är på många håll i landet dubbel så hög för dem som invandrat jämfört med inrikes födda. Detta trots att vi vet att nyckeln till en förbättrad integration är jobb, möjligheten att anställas eller att starta ett eget företag. Dagens utanförskap, inte minst i många av våra förortsområden, bygger i många fall på en frustration över avsaknaden av sysselsättning och samhörighet. Därför behövs en jobb- och företagarlinje från dag ett. På jobbet skapas naturliga kontakter mellan människor som gör det lättare att komma in i samhället. Språket utvecklas och dessutom ger ett jobb också en egen inkomst och leder till ökad självständighet. hör till de kommuner i landet som har lyckats mycket väl med integrationen . Anledningen är ett systematiskt fokus på jobb och företagande för människor som kommer till kommunen. Jobb i tidigt skede integrerat med språkinlärning har visat sig vara en framgångsrik modell då tack vare sitt arbete kunnat visa upp landets bästa resultat för integration. Regeringen bör därför bidra till att sprida den småländska Värnamomodellen till fler kommuner och låta den fungera som exempel för hur ett framgångsrikt integrationsarbete kan bedrivas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H2021779 · 2014-11-10 00:00:00 — Decentraliserad skatt på energiproducerande fastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur fastighetsskatten på energiproducerande fastigheter kan decentraliseras. av vattenkraftsproduktion sker i de sju skogslänen. Vattenkraften produceras lokalt men är en av de viktigaste källorna till hela gemensamma välstånd. strömmar rikedomarna från vattenkraften till för att sedan i mindre del komma tillbaka i form av regionalpolitiskt stöd. Detta ger det falska intrycket att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare när de i själva verket är stora givare till den gemensamma välfärden. Energiproduktion är belagd med en rad olika skatter. Den kanske lämpligaste skattebasen att decentralisera till kommuner och/eller regioner är den fastighetsskatt som energiproducerande fastigheter är belagd med. Dessa lösningar gäller främst vattenkraft, men gäller även annan energiproduktion så som den nu kraftigt växande vindkraften. Att decentralisera fastighetsskatten på energiproducerande fastigheter vore ett sätt att tydliggöra var i landet stora delar av vårt välstånd produceras och skulle kunna bidra till att hela landet får än större utvecklingskraft.
mot · H202178 · 2014-11-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vård av och omsorg om människor med missbruksproblem. I den svenska drog- och alkoholpolitiken har länge förbudstanken varit den rådande. Tanken har varit att göra droger och alkohol mycket svårtillgängliga och på så vis minska konsumtionen hos medborgarna. Intentionen har varit god då det är viktigt att motarbeta de problem som missbruk för med sig, både för samhället och för den enskilda människan. Statistiken visar dock på dystra siffror. Överanvändandet av alkohol och droger är stadigt högt och dödstalen är höga vid internationella jämförelser. I delar av världen testar man nu om skademinimering som utgångspunkt kan vara en mer framgångsrik väg för att minska skadorna av missbruk. Det borde utredas hur en skademinimeringsprincip i den svenska alkohol-, tobaks- och narkotikapolitiken skulle kunna se ut samt vilka konsekvenser det skulle kunna få. En skademinimeringsprincip skulle kunna leda till förändrade livsförutsättningar för hundratusentals människor och möjliggöra ett bättre användande av vård- och polisresurser. Det skulle dock kräva att principen om skademinimering användes i vård i rehabilitering och i upplysning. Lika naturligt är att det är evidensbaserad kunskap som används och inte generella uppfattningar som är förhärskande. Beprövade metoder och faktabaserade resultat måste vara vägledande i en skademinimeringsprincip.
mot · H2021780 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kommunalisering av bestämmanderätten över strandskyddet. Många människor vill bo och verka nära hav, sjöar och vattendrag. Att få möjligheten att bo strandnära och inpå knuten ha strand-, bad- och båtliv är ofta anledningen till både flyttlass och investeringsbeslut. har som få länder i tillgång till miltals av obebyggda stränder. Med undantag för ett fåtal tättbebyggda områden och skärgårdsöar finns i vårt land ingen egentlig konflikt mellan strandnära boende och allmänhetens möjlighet till strandnära friluftsliv och rekreation. Alliansregeringen ändrade under förra mandatperioden strandskyddslagstiftningen, bland annat i syfte att underlätta för människor att bygga strandnära. När vi nu ser hur den nya lagen tillämpas runtom i landet uppstår en rad frågetecken. Många länsstyrelser verkar inte ha förstått lagstiftarens intentioner och agerar ofta fyrkantigt och negativt gentemot kommuner som vill tillåta byggande och markägare som vill investera i sitt drömboende. Som centerpartister anser vi att i ett gott samhälle ska besluten fattas så nära de berörda människorna som möjligt. Det finns delar av vårt land där restriktivitet är klokt vad gäller strandnära nybyggnation. I områden som präglas av en hög exploateringsgrad ska allmänhetens tillgång till stränder för friluftsliv och rekreation värnas. Det finns också strandlinjer som bör skyddas för kommande generationer av hänsyn till biologisk mångfald eller för att skydda storslagen natur. I dessa enskilda fall kan det vara motiverat med en nationell skyddslagstiftning. I bygder där man kan räkna stränder i termer om antal kilometer per person är det dock viktigt att vara flexibel och tillåta människor som vill investera att göra detta. Denna lokalkännedom och flexibilitet uppnås bäst inom ramen för den kommunala planeringen. Regeringen bör ta initiativ för att decentralisera frågan om strandsskydd till primärkommunerna.
mot · H2021781 · 2014-11-10 00:00:00 — Tillsätt en nationell byskolekommitté och mindre tid på skolbussen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell byskolekommitté för att öka samverkan mellan byskolor och att regeringen sätter upp mål för maximal restid för barnen i skolbussen. Tillgång till god utbildning på landsbygden är både en rättighet för alla barn som växer upp på landsbygden och en förutsättning för attraktivitet, växtkraft och utveckling på landsbygden. Vi vill att regeringen tillsätter en nationell byskolekommitté för att öka samverkan mellan byskolor, samla och sprida goda exempel som kan lösa frågor om personalförsörjning, tekniska hjälpmedel, arbetsmiljö och logistiska utmaningar för byskolor med långa avstånd. Mindre tid på skolbussen Skolbussen är något fantastiskt, men inte om man som ung måste vistats i den . Vi tycker det är orimligt att barn ska behöva åka i timtal för att komma till sin skola. Vi vill värna landsbygdsskolorna och att elever på landsbygden ska tillbringa rimlig tid av sin dag för att ta sig till och från skolan. Det handlar om att kartlägga restiderna för att se om fler bussar behöver sättas in för att minska barnens restid eller om fler skolor behövs. En årlig redovisning av alla barns restider till skolan förefaller också rimligt.
mot · H2021782 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över de lagar som reglerar människors handlingar på internet. Vi lever i en föränderlig värld och ett område som ständigt utvecklas är it. kan vi hitta en adress, skicka ett meddelande eller undersöka ett geografiskt område på andra sidan jordklotet med bara en viss tidsförskjutning. Det öppnar möjligheter att snabbt kunna ta del av världshändelser, hålla kontakt med vänner och ta del av information på ett smidigt sätt. Men det finns också en baksida. Vi riskerar att bli exponerade när bilder mot vår vilja publiceras på nätet, vi får ta emot riktade erbjudanden som inte alltid är tillförlitliga och vi riskerar att få våra identiteter kapade. Varje individ måste självklart ta ett eget ansvar men lagen måste också visa att det inte är tillåtet att begå vilka handlingar som helst på internet. De lagar som reglerar människors handlingar på internet bör ses över och påföljden vid kränkningar på internet bör stå i paritet med det besvär och elände det åsamkar människor.
mot · H2021783 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över dagens regelverk för att sänka misstankegraden till ”kan misstänkas” för att få besluta om kroppsbesiktning vid narkotikapåverkan. Som det fungerar måste en polisman ha skälig misstanke för att få besluta om en kroppsbesiktning. Polismannen måste då motivera skälig misstanke genom att se tydliga tecken på narkotikapåverkan. Denna bedömning blir då subjektiv. Det vore önskvärt om misstankegraden istället sänks till kan misstänkas och att polisen då efter en fördjupad utbildning kan få använda sig av en så kallad pupillometer, vilken analyserar pupillstorlek, pupillens reaktion på ljus, nystagmus, puls samt tid och balanskontroll. Norska polisen använder sig av detta koncept, vilket visat sig vara en viktig hjälp i arbetet. Det är en vetenskaplig metod som gör det lättare att se om det är tydliga tecken på narkotikapåverkan och kan ge en mer säker bedömning för att fatta rätt beslut. Det är viktigt att polisen får utbildning i denna metod, och en färdig interaktiv plattform finns redan att använda hos den norska polisen.
mot · H2021784 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka arbetet med ung företagsamhet. Jobb är viktiga för oss som människor, för samhället och för att vi ska klara höga välfärdsambitioner. Utmaningen är att få fler jobb till fler människor. Då måste vi fortsätta satsa på områden som skola, forskning och infrastruktur, stegvis göra det billigare och enklare att driva företag, samt se hur vi kan locka fler duktiga människor till för att arbeta eller investera. För unga människor är det första jobbet det viktigaste jobbet. Ett första jobb ger erfarenhet och möjligheter att ta vidare steg på arbetsmarknaden. Halvering av restaurangmoms och nedsatt socialavgift för unga är exempel på viktiga reformer för att ge fler jobbmöjligheter för unga. Det är dock viktigt också satsa på företagsamhet. Det är bra om fler människor väljer att starta eget bland annat då fyra av fem nya jobb kommer i mindre företag. Det är också viktigt att öka förståelsen för företag och företagsamhet. Ung Företagsamhet (UF) gör både att fler väljer att starta företag senare i livet och att fler människor får en ökad förståelse för företag och företagsamhet. UF går i korthet ut på att elever i gymnasieskolan får möjlighet att starta, driva och avveckla ett företag. Det viktiga är processen, att de lär sig om viktiga saker såsom affärsplan, redovisning och säljverksamhet. I en vetenskaplig utvärdering har det visat sig att de som genomgått UF i högre utsträckning än andra starter företag senare i livet. De har dessutom kortare perioder av arbetslöshet, har högre löner och är chef i högre utsträckning. Det är rimligt att anta att om fler unga människor bereds möjlighet att genomgå UF kommer fler att starta företag och fler att bättre förstå näringslivets villkor. Därför bör stödet till dem som arbetar med entreprenörskap i skolan ökas och permanentas.