mot · H102XV53 · 2014-04-01 00:00:00 — Sida menar att värderingarna, utgångspunkterna och principerna för biståndet delvis står i motsättning till varandra. Sida och Statskontoret efterlyser tydliga besked om vilka andra policies och riktlinjer som inte gäller längre när den biståndspolitiska plattformen träder i kraft. Linnéuniversitetet efterlyser en analys av eventuella konflikter mellan delmålen. Sida och Statskontoret vill att regeringen ska klargöra målhierarkin så att det tydligt framgår vilka mål som är överordnade när det uppstår målkonflikter mellan olika delmål eller mellan delmål och tematiska prioriteringar. Statskontoret påpekar att plattformen inte tillräckligt tydligt talar om hur målen ska omsättas i genomförandet av politiken. Linnéuniversitetet menar att innehållet i plattformen, vad gäller mål, metoder och principer inte lever upp till de krav som ställs på styrning och vägledning av biståndet. Det är viktigt att allt svenskt bistånd och alla aktörer inom det svenska biståndet följer PGU och officiella utvecklingsmål. Om inte alla projekt och aktörer arbetar mot samma mål blir biståndet ineffektivt. Statskontoret saknar skrivningar om hur plattformens mål förhåller sig till målen i PGU och pekar på risken för att två parallella styrsystem byggs upp. Sida vill se ökade krav på samordning mellan olika svenska aktörer samt mellan biståndet och andra politikområden i linje med PGU. Linnéuniversitetet menar att det är omöjligt att diskutera exempelvis jordbruks- eller klimatfrågor i biståndet utan att ta hänsyn till andra politikområden. Afrikagrupperna m.fl. organisationer vill att plattformen ska tydliggöra relationen till PGU och referera till den pågående processen om det post-2015-ramverk som ska ersätta millenniemålen, samt förhålla sig till de internationella åtaganden som har gjort att, förutom biståndet, investera i nya additionella resurser för klimatåtgärder. Det är viktigt att inte överger den politik för global utveckling som beslutat om och som ska genomsyra samtliga politikområden. Det är också viktigt att den svenska utvecklingspolitiken strävar mot samma mål som millenniemålen och de mål som ska ersätta dem. bör därför koppla allt bistånds- och utvecklingssamarbete till millenniemålens och PGU:s uppfyllande samt till det post-2015-ramverk som ska ersätta millenniemålen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Resultatstyrning, transparens och ägandeskap Regeringen skriver i förslaget till biståndspolitisk plattform att det svenska biståndet ska präglas av insyn och öppenhet. Det står dock ingenting om hur regeringen vill öka insynen och öppenheten i den allt större del av biståndet som stannar i . Om vi ska kunna leva upp till ambitionen att det svenska biståndet ska präglas av insyn och öppenhet krävs en bättre redovisning av hur regeringen använder de biståndspengar som går till annat än bistånd. Först då blir det möjligt för världens fattiga att fullt ut utkräva ansvar av som givare. Linnéuniversitetet menar i sitt remissvar att transparens inte bara ska gälla mottagare utan även givare och efterlyser därför formuleringar om hur de biståndsmottagande länderna och deras medborgare ska kunna kräva transparens och utkräva ansvar av som givare. Linnéuniversitetet vill också att plattformen ska problematisera den bristande transparensen i den privata sektorn och menar att de krav på resultatstyrning som tillämpas på övrigt bistånd även bör gälla i denna sektor. Linnéuniversitetet menar att skrivningarna om resultat är otydliga eftersom de inte talar om vilken typ av mål, mätningar, tidsaspekter, aktörer, processer etc. som regeringen vill se. ställs inte samma krav på resultatredovisning i det bistånd som kanaliseras till privata aktörer. Det råder inte heller samma öppenhet kring den del av biståndsbudgeten som går till andra saker än bistånd. Det är inte rimligt. Allt svenskt bistånd ska omfattas av kraven på insyn, öppenhet och resultatredovisning. Regeringen bör säkerställa att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete, inklusive de inom den privata sektorn, följer politik för global utveckling samt officiella utvecklingsmål. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.