mot · H102Kr16 · 2014-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:191 Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande Drygt 1,55 miljoner personer, av befolkning, är ungdomar mellan . Gruppen består av något fler unga män än unga kvinnor. Ungdomar är inte en grupp som är skild från den övriga befolkningen och ungdomsgruppen är heller inte generellt mer problemtyngd än andra åldersgrupper. De utmaningar och möjligheter en individ möter kan dock se olika ut under olika perioder i livet. Det finns vissa sociala och kulturella villkor som gruppen ungdomar trots sin heterogenitet i mångt och mycket delar. Ungdomar är generellt mer beroende av vuxna och offentlig verksamhet än äldre. I princip alla ungdomar i genomgår exempelvis och gymnasieskolan och för de allra flesta ungdomar är hemma- och boendesituationen starkt beroende av föräldrarnas situation. Gruppen ungdomar som är i arbetsför ålder är också mer känslig för ekonomiska svängningar än andra åldersgrupper, vilket generellt sett hänger samman med att ungdomar både har kortare arbetslivserfarenhet och är nya på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår att de nuvarande målen för ungdomspolitiken inte längre ska gälla. Vi socialdemokrater tillstyrker att man formulerar ett nytt mål för ungdomspolitiken, men vi känner oss tveksamma till om regeringens formulering av målet i själva verket döljer en ambitionssänkning. Vi föreslår att målet för ungdomspolitiken formuleras som så att alla ungdomar ska ha rätt till verklig välfärd och goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och ges faktiskt inflytande över samhällsutvecklingen. Regeringen pekar i sin proposition ut tre prioriterade områden för att främja utvecklingen mot det övergripande målet. De tre prioriterade områdena är ungdomars inflytande, egen försörjning och psykiska hälsa. Vi anser att denna prioritering är bra, men vill i flera fall gå längre än regeringen. För att stärka ungdomars delaktighet behöver ungdomsorganisationerna stärkas. Vi vill ta ett handslag med föreningslivet för att se till att barn och ungdomar får bättre möjligheter och lägre avgifter för att delta i idrott och friluftsverksamhet. Vi vill också att regeringen uppdrar åt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor att se över hur stödet till ungdomsorganisationer och ungdomsverksamhet är utformat och fördelat, såväl nationellt som regionalt och lokalt. Regeringens politik mot ungdomsarbetslösheten har misslyckats. Vi vill införa en garanti för ungdomar på Arbetsförmedlingen där den som är ung och utan arbete senast ska erbjudas ett riktigt jobb, en utbildning som leder till jobb eller en kombination av utbildning och praktik som leder vidare till jobb. Vi vill också bygga vidare på studie- och yrkesvägledningen och stärka möjligheten till generationsväxling i företag. Ungdomar är den grupp som har svårast att få bostad. Mer än hälften av kommunerna uppger att de har brist på små lägenheter som ungdomar efterfrågar. Därför föreslår vi en byggbonus till byggande av studentbostäder och små hyreslägenheter. Många unga mår dåligt . Det finns många skäl till detta. Vi föreslår att en lagstadgad anmälningsskyldighet, liknande den anmälningsskyldighet som benämns lex inom omsorgen och lex inom sjukvården, införs även i skolan. Det innebär att all personal ska vara skyldig att rapportera missförhållanden, t.ex. kränkningar och trakasserier, och att en skola som inte kommer till rätta med sådana problem måste anmäla sig själv till en högre instans. Vi vill också förbättra rättshjälpen till unga brottsoffer och uppdra åt kommunerna att inrätta handlingsplaner för unga som drabbas av psykiska problem. Regeringen föreslår att det s.k. informationsansvaret för icke skolpliktiga ungdomar förtydligas och benämns aktivitetsansvar för ungdomar. Det förslag som regeringen nu lägger fram och benämner aktivitetsansvar för ungdomar är ett steg i rätt riktning, men det är inte tillräckligt. Regeringen visar att den tyvärr inte har förstått allvaret i en situation där avhoppen från gymnasieskolan ökar. Vi vill göra gymnasieskolan obligatorisk upp till , vilket innebär att alla ungdomar kommer att ha en gymnasieutbildning. I väntan på detta vill vi att det inom ramen för vår 90-dagarsgaranti ska ingå ett utbildningskontrakt där unga arbetslösa som saknar gymnasieutbildning förbinder sig att slutföra en sådan. Vi vill också stärka arbetet mot för tidiga studieavhopp och se över lagstiftningen så att det blir möjligt för unga personer att redan direkt efter söka till folkhögskola inom ramen för gymnasievalet. Nytt mål för ungdomspolitiken5 Ungdomspolitiska förslag 2014–20175 Ett handslag med föreningslivet6 Översyn av stödet till ungdomsorganisationer6 Stimulansbidrag för kultur- och musikskolor7 Ungdomars möjligheter till egen försörjning7 En 90-dagarsgaranti för ungdomar8 Vikten av olika företagsformer för att stödja ungas entreprenörskap och företagande9 Ett allt tuffare klimat för ungdomar10 Nolltolerans mot mobbning och kränkningar i skolan11 Översyn av rättsprocessen kring sexualbrott12 Målsägarbiträde redan vid anmälan12 Skärpta åtgärder mot langning och ungdomars drickande12 Kommunala åtgärdsplaner för ungdomar som drabbas av psykiska problem13 Gymnasieskolan ska vara obligatorisk15 Förstärkt ansvar för att förhindra avhopp16 Möjlighet att läsa in gymnasieskolan på folkhögskola17 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det nya målet för ungdomspolitiken ska vara att alla ungdomar ska ha rätt till verklig välfärd och goda levnadsvillkor, ha makt att forma sina liv och ges faktiskt inflytande över samhällsutvecklingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handslag med föreningslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor att se över hur stödet till ungdomsorganisationer och ungdomsverksamhet är utformat och fördelat – nationell, regionalt och lokalt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en 90-dagarsgaranti för arbetslösa ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga ut studie- och yrkesvägledningen i gymnasiet och på högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en byggbonus för studentlägenheter och små hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för hur stödet för sociala och kooperativa företag kan stärkas inom ramen för myndighetens verksamhetsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionala företagarförmedlingar för att underlätta generationsväxling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en anmälningsskyldighet av lex Sarah-modell för skolor i arbetet mot mobbning och kränkningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av rättsprocessen kring sexualbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om målsägandebiträden vid rättsprocesser som rör sexualbrott mot unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande arbete mot langning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala handlingsplaner för unga som drabbas av psykiska problem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en obligatorisk gymnasieskola . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunalt aktivitetsansvar och ungdomskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande insatser för att förhindra studieavhopp i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen bör ses över för att möjliggöra för unga att söka folkhögskola direkt efter . Nytt mål för ungdomspolitiken Regeringen föreslår att de nuvarande målen för ungdomspolitiken inte längre ska gälla. De ska ersättas av ett mål som föreslås lyda alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Vi socialdemokrater tillstyrker att man formulerar ett nytt mål för ungdomspolitiken, men vi känner oss tveksamma till om regeringens formulering av målet i själva verket döljer en ambitionssänkning. Flera remissinstanser har redan uttryckt sin oro över att tillgången till välfärd som förutsättning för att unga ska kunna forma sina liv och få inflytande över samhällsutvecklingen inte framgår tillräckligt tydligt och att för stor vikt läggs vid individens rättigheter snarare än det samhälleliga ansvaret. Det tidigare välfärdsbegreppet är inte oproblematiskt och kan, som regeringen skriver, upplevas som abstrakt och allmänt hållet. Begreppet goda levnadsvillkor är emellertid inte heller överdrivet konkret och kan även det ses som allmänt hållet. Välfärdsbegreppet är väl inarbetat i ungdomspolitiken och uppfattas som mer långtgående än goda levnadsvillkor. Det bör därför kvarstå. Vi delar regeringens bedömning att maktbegreppet i sig ställer krav på en möjlighet till ansvarsutkrävande som inte kan ställas på omyndiga personer. När man ändrar målformuleringen från att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande till att ungdomar ska ha inflytande över samhällsutvecklingen känns det dock som en tunnare formulering som kan uppfattas som om det gömmer en minskad ambition från regeringens sida. Det måste klart framgå av det styrande målet att ungdomar har rätt till ett inflytande som är verkligt, inte bara en formell rätt att höras. Målet för ungdomspolitiken bör därför formuleras som så att alla ungdomar ska ha rätt till verklig välfärd och goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och ges faktiskt inflytande över samhällsutvecklingen. Detta bör ge regeringen till känna. Ungdomspolitiska förslag 2014–2017 Regeringen pekar i sin proposition ut tre prioriterade områden för att främja utvecklingen mot det övergripande målet. De tre prioriterade områdena är ungdomars inflytande, egen försörjning och psykiska hälsa. Vi delar regeringens bedömning att detta är områden som har stor betydelse för ungdomars välbefinnande och möjlighet att leva ett självständigt liv. Vi presenterar därför nedan våra egna förslag inom samma områden. Allt färre barn deltar i organiserad fritid och förutsättningarna för att organisera sig är svaga i många delar av landet. De som inte deltar i lika hög grad är barn i ekonomiskt utsatta förhållanden och barn med annan etnisk bakgrund. Ungdomsarbetslösheten och den sociala segregationen har ökat. Detta hänger intimt ihop med barnens förutsättningar att vara delaktiga i samhället. Vi vet att barn och unga som deltar i en aktiv fritid har möjlighet att skapa gemenskap och bygga demokrati. Det i sin tur är den största motkraften till främlingsfientlighet, extremism och de händelser vi sett där högerextremister angripit och misshandlat personer som utövar sina demokratiska fri- och rättigheter. Därför är den nya ungdomspolitiken viktig för vilket samhälle vi vill se om . Trots att regeringen ser att vissa grupper i mindre utsträckning deltar i en organiserad fritid finns få förslag om att öka ungas organisering. är dessutom det land där klassklyftorna växer snabbast inom hela . Att vi har en hög arbetslöshet är naturligtvis av grundläggande betydelse för denna utveckling. Men en viktig förklaring är också regeringens försämringar av försäkringsskyddet vid arbetslöshet och sjukdom, vilket också påverkar barnens situation. Vilken framtid du får blir alltmer beroende av dina föräldrars sociala status och ekonomi. Både antalet tjejer och killar ökar bland det totala antalet medlemmar som finns i de ungdomsorganisationer som får ta del av statsbidrag. Men fördelningen börjar bli alltmer skev. var av organisationernas medlemmar tjejer och killar. var tjejer och killar (2012). Ett handslag med föreningslivet Vi socialdemokrater vill stödja föreningslivet – och stärka barns och ungdomars tillgång till idrott och friluftsverksamhet. Vi vill ta ett handslag med föreningslivet – och Svenskt Friluftsliv samt kommunerna – för att se till att barn och ungdomar får bättre möjligheter och lägre avgifter för att delta i idrott och friluftsverksamhet. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Översyn av stödet till ungdomsorganisationer Många av de utmaningar som unga står inför kan till viss del bemötas genom ungas egen organisering. På lokal nivå saknas fortfarande tillräcklig kunskap om omfattning och villkor för ungas organisering. Propositionen tar upp den fördjupade analysen av ungas organisering inom Fokus 14 som en del av handlingsprogrammet. Det är ingen ny satsning och den kommer troligen inte att ge tillräckliga svar för att komma åt de problem och ojämlikheter som finns . Vi vill därför se en översyn av villkoren för ungas organisering. Vi vill att regeringen uppdrar åt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor att se över hur stödet till ungdomsorganisationer och ungdomsverksamhet är utformat och fördelat, såväl nationellt som regionalt och lokalt. Översynen bör även ha ett genusperspektiv och sträva efter större jämställdhet. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Stimulansbidrag för kultur- och musikskolor Vi vill också att alla barn och unga får möjlighet att delta i musik- och verksamhet. Därför inför vi ett stimulansbidrag för musik- och kulturskolor som håller nere avgifterna. Kommuner som har satt, eller nu sänker, sina avgifter till max per termin inom musik- och får ett stimulansbidrag. För kommuner som redan har låga avgifter blir det därmed ett stöd till ökad kvalitet. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Ungdomars möjligheter till egen försörjning Alldeles för många ungdomar sitter fast i arbetslöshet. Unga är normalt sett en utsatt grupp på arbetsmarknaden – som förlorar jobbet först när arbetslösheten stiger och som har svårast att få fotfäste i arbetslivet när tiderna är dåliga. har dock ungdomsarbetslösheten fått helt orimliga proportioner. De politiska insatserna har slagit fel. Statistiken ger en mörk bild. Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på 20–. Det är klart högre än i jämförbara länder i . Antalet långtidsarbetslösa ungdomar har nästan tredubblats sedan regeringen tillträdde. Situationen är så allvarlig att tre regioner i med en ungdomsarbetslöshet beviljats särskilt EU-stöd för att akut stärka insatserna för unga. Regeringens politik har misslyckats. Den har skurit ned på vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. skär man även ned på antalet utbildningsplatser på universitet och högskolor. Detta är helt fel väg att gå. Rekordmånga behöriga ungdomar som inget hellre vill än att läsa vidare kommer inte in. Regeringen detaljstyr Arbetsförmedlingen på ett sätt som förhindrar tidiga och flexibla insatser. De allra flesta arbetslösa unga får, enligt regeringens direktiv, ingen som helst hjälp från Arbetsförmedlingen förrän i sysslolöshet. Regeringen har satsat stora belopp på att sänka restaurangmomsen och arbetsgivaravgifterna för unga. Eftersom det saknats någon koppling till om en arbetsgivare anställer en ung som annars skulle gå utan jobb – eller ens anställer någon ung över huvud taget – hade det varit lätt att förutse att åtgärden är ineffektiv. Dessa breda och mycket dyra insatser har i bästa fall haft mycket marginella effekter på sysselsättningen och har därför dömts ut av regeringens egna experter. De jobb som kan ha tillkommit på grund av dessa reformer har kostat ungefär fyra gånger den verkliga kostnaden för att anställa en ung människa med ordinarie arbetsgivaravgift. En 90-dagarsgaranti för ungdomar En ung arbetslös måste ofta vänta för att få ta del av insatser som leder till jobb. Varken arbetsförmedlare eller unga arbetslösa kan känna trygghet i att de tillåts ta de initiativ som krävs och direkt när de krävs. Det duger inte. Rätt insatser i rätt tid ska inte tillämpas i undantagsfall, utan vara regel. Vi vill därför införa en garanti för ungdomar på Arbetsförmedlingen där den som är ung och utan arbete senast ska erbjudas ett riktigt jobb, en utbildning som leder till jobb eller en kombination av utbildning och praktik som leder vidare till jobb. Den som inte tar detta erbjudande förlorar rätten till ersättning. En bärande del av 90-dagarsgarantin är utbildningskontraktet. Alla arbetslösa under som inte avslutat sina gymnasiestudier ska anvisas en individuell utbildningsplan som via en kombination av jobb, praktik och studier leder fram till en gymnasieexamen. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. En färsk undersökning visar att svenska ungdomar i jämförelse med unga i andra EU-länder har väldigt dålig koll på utbildningsvägar och jobbmöjligheter. De upplever att de saknar information och att de har dålig tillgång till vägledning. Detta är ett stort problem. Det skapar svårigheter för individen och gör matchningen på arbetsmarknaden sämre. För att kunna fatta välgrundade beslut måste unga få en bra bild av utbildningsvägar och jobbmöjligheter. Vi vill bygga ut studie- och yrkesvägledningen såväl i gymnasieskolan som på högskolor och universitet. Vi vill se en ny karriärservice där studie- och yrkesvägledare, arbetsförmedlare och arbetsmarknadens parter tillsammans bildar ett slags specialiserad arbetsförmedling på varje lärosäte. Praktik är ett bra sätt att skaffa sig viktiga erfarenheter både av arbetslivet och av vad man själv vill om de används på rätt sätt. Alla offentliga verksamheter måste arbeta aktivt och strategiskt för att få fram fler praktikplatser åt unga. Vi vill även använda möjligheterna att ställa sociala krav i den offentliga upphandlingen till detta. De aktörer som vill vinna kontrakt ska behöva ta ansvar för att erbjuda ett visst antal praktikplatser till unga. Vi vill även satsa på studentmedarbetare och yrkesintroduktionsjobb. Precis som med praktikplatserna vill vi även att alla offentliga verksamheter ska arbeta aktivt och strategiskt för att få fram fler jobbchanser för unga. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Ungdomar är den grupp som har svårast att få bostad i flest av landets kommuner. Ungdomars utsatta situation på bostadsmarknaden handlar om möjligheter att efterfråga en bostad med rimlig hyra, i förhållande till inkomst, men också om utbudet av bostäder. Mer än hälften av kommunerna uppger att de har brist på små lägenheter som ungdomar efterfrågar. Bostadsbristen riskerar framtidens tillväxt, hindrar företag från att expandera, minskar rörligheten och försvårar matchningen på arbetsmarknaden. Ett ökat bostadsbyggande behövs för att nå Socialdemokraternas mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Nytillskottet av studentlägenheter genom nybyggnad eller ombyggnad visar på en kraftig minskning under den moderatledda regeringen åren 2007–2012 jämfört med den socialdemokratiska regeringen –2006. Det tillkom nästan så många lägenheter under vår regeringstid. Den akuta bristen för unga och studenter gör att staten måste ta sitt ansvar för att få i gång nyproduktionen. Därför föreslår vi en byggbonus till byggande av studentbostäder och små hyreslägenheter. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Vikten av olika företagsformer för att stödja ungas entreprenörskap och företagande Alternativa företagsformer som socialt och kooperativt företagande bidrar till att stärka ungdomars möjligheter till entreprenörskap och företagande. Det stärker omställningsförmågan för ungdomar inom den svenska ekonomin. Näringslivet blir också mer konkurrenskraftigt om det finns en mångfald av olika företagsformer. Det kooperativa nyföretagandet har också stora möjligheter att bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt. gör inbrytningar i allt fler branscher. Innovationer som växer fram inom vindkraft, kulturentreprenörskap, upplevelseindustri och olika typer av småföretagssamverkan är oftast resultat från kooperativa företag. Det är viktigt att följa hur förutsättningarna för de kooperativa företagen kan utvecklas och stärkas, inte minst för att stärka ungas möjligheter att starta nya företag. Regeringen bör förtydliga uppdraget till om hur stödet för sociala och kooperativa företag kan stärkas inom ramen för myndighetens verksamhetsområde. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Många välfungerande företag riskerar att läggas ned då ingen naturlig efterträdare finns att tillgå. vill många unga människor bli företagare. För att underlätta generationsväxling föreslår vi att regionala företagarförmedlingar inrättas dit såväl företagare som arbetssökande som kan tänka sig bli företagare kan vända sig för hjälp med matchning, mentorskap och utbildning. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Ett allt tuffare klimat för ungdomar Många unga uppger dålig psykosomatisk hälsa. Det betyder inte att de flesta unga mår dåligt. De allra flesta unga är trygga och känner tillförsikt. De lever med fungerande relationer och nätverk, trivs i skolan och inspireras av kompisar, kultur, idrott, musik eller något annat. måste vi vara medvetna om att uppväxtåren är en känslig tid då mycket kan hända. Kraven kan upplevas som hårda och svåra att leva upp till och uppväxtförhållandena kan variera starkt. De allra flesta klarar av sina problem med hjälp av den nära omgivningen. Andra behöver olika typer av stöd, vård eller andra insatser för att få hjälp med sina problem. Små problem kan ibland utvecklas till stora problem om inte rätt insatser görs . Det behövs ett brett utbud av stöd med en fungerande skolhälsovård, nationella hjälplinjen (telefon och webb), tillgång till ungdomsmottagningar m.m. för att snabbt kunna fånga upp problem och ge de unga rätt stöd . Flera studier visar att stressen och pressen på ungdomar ökar. En undersökning från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (f.d. )1 menar att många unga är stressade, har sömnsvårigheter, huvudvärk och magont. Studien ger inte svar på varför stressen ökar, men den bekräftar att den gör det. En studie från psykologiska institutionen och Stressforskningsinstitutet2 vid menar att så mycket som av alla 16-åringar har allvarliga stressrelaterade problem. har så svåra problem att det kan jämföras med utbrändhet. Studien visar också att problemen skiljer sig åt mellan könen. Tjejer är betydligt mer stressade än killar. Det går nästan fem kroniskt stressade flickor på varje kroniskt stressad pojke. Stressen påverkar även de drabbade elevernas skolresultat. Flera faktorer verkar ligga bakom stressen: en känsla av höga krav i kombination med bristande socialt stöd, låg självkänsla och sömnproblem. Internet är också något som påverkar ungdomar på flera olika sätt. Den tekniska utvecklingen går fort och möjligheterna är stora, världen krymper och människor har lätt att mötas på nätet. Det är positivt. Men det finns också baksidor. Enligt en rapport3 från antimobbningsorganisationen har var tredje ung blivit utsatt för kränkningar på nätet. Studien visar att det är vanligare att tjejer utsätts för nätkränkningar () än killar (). Mest utsatta är tjejer i åldern 13–där över hälften har blivit kränkta på nätet , varav en femtedel vid upprepade tillfällen. Det forum där flest unga blir kränkta är Facebook, sen skiljer det sig åt mellan könen. Pojkar blir mest kränkta inom spelvärlden och tjejer i större utsträckning inom sociala medier som KiK och Instagram. Den vanligaste sortens kränkningar är nedsättande kommentarer koppade till utseende och intressen. Medier rapporterar också om ett hårdare klimat bland unga som rör sex och sexuella relationer. Unga tjejer kallas för horor eller blir sexuellt trakasserade av någon jämnårig. Det förekommer också att unga tjejer luras att posera framför en webbkamera.