mot · H2023002 · 2014-11-11 00:00:00 — De statliga företagen fick tydliga mål att stärka sitt hållbarhetsarbete. Vi ökade statens miljöbudget med mellan 2006–2014. Alliansens politik fokuserar på konkreta styrmedel och på att skapa incitament för företag och människor. Dessutom skapar Alliansens energiöverenskommelse tydlighet kring hur ekologisk hållbarhet, god konkurrenskraft och trygg energiförsörjning uppnås. Kontrasten är tydlig mot regeringens symbolåtgärder som ofta har en tveksam effekt. Ambitiösa mål och en tydlig strategi är avgörande i miljö- och klimatarbetet. Alliansregeringen lyckades förhandla fram att EU skulle kunna justera upp sina mål efter klimatmötet i , för att fortsätta vara en drivande kraft och ett föredöme i klimatarbetet. accepterar regeringen det rakt motsatta, nämligen att EU ska kunna sänka sina ambitioner ytterligare efter Parismötet, beroende på hur omvärlden agerar. Det minskar inflytande vid förhandlingsbordet i EU i synnerhet och i bredare internationella forum i allmänhet. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte avsätter tillräckliga medel eller förlänger satsningen på supermiljöbilspremien, då det råder stor osäkerhet om hur regeringen ska utforma det planerade bonus–malus-systemet som föreslås ersätta supermiljöbilspremien. Det är dessutom beklagligt att regeringen avstår från att satsa på laddstolpar vilket försvårar omställningen av fordonsflottan. Regeringen vill införa ett klimatpolitiskt ramverk. Internationella erfarenheter, från bland annat och , visar att effekterna av ett sådant ramverk kan bli negativa såväl för miljön och klimatet, som för statskassan. Regeringen vill återinföra det kritiserade Klimpbidraget i ny form, omdöpt till KLOKT-stöd, för att främja lokala klimatinvesteringar. Klimp kännetecknades av att vara väldigt byråkratiskt och centralstyrt, och innebar dessutom väldigt höga administrativa kostnader. ifrågasatte Klimpbidraget och det är oklart om de påstådda utsläppsminskningarna faktiskt uppnåddes, då bidraget i huvudsak satsades på redan lönsamma åtgärder. Alliansregeringen tog bort Klimpbidraget och ersatte det med investeringar i klimatåtgärder med större, dokumenterad effekt. 17.1 En långsiktig klimat- och energipolitik Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala och nationella som globala lösningar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Det europeiska beroendet av rysk gas bidrar till utsläpp av koldioxid och instabilitet. Flera EU-länder har inte ställt om från kolberoende medan andra ökat sitt beroende av fossila källor genom att stänga ner kärnkraft eller investera för lite i förnybara källor. ska fortsatt investera i förnybar energi och vi ska vårda den energiöverenskommelse som Alliansen träffat. Den ger stabila förutsättningar för industrin och en miljömässigt hållbar inriktning. Den som förorenar klimatet ska betala för sig. Grunden i vår klimatpolitik är principen om ett pris på koldioxid. Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat utsläppshandelssystem inom EU är effektiva styrmedel och därmed centrala i svensk klimatpolitik. Den långsiktiga vision som Alliansen antagit är att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Alliansregeringen tillsatte en utredning, Klimatfärdplan 2050, för att ta fram en strategi för hur ska nå dit. Genom denna inriktning bidrar på ett ambitiöst sätt till de globala utsläppsreduktioner som behövs på lång sikt. exporterar kolsnål el till . På så sätt klarar vi våra egna behov som vi bidrar till minskade klimatutsläpp på vår kontinent. Genom ett gott näringslivsklimat, forskning och effektiva styrmedel öppnas nya möjligheter inom energieffektivisering, transporter, energilagring och smarta elnät, som kan stärka vår konkurrenskraft och öppna nya exportmöjligheter. en kontrollstation för klimat- och energipolitiken 2015 för att analysera hur energisystemet utvecklats i förhållande till de målsättningar som satts upp till 2020, sänkt skatt för egenproducerad förnybar el, effektivisering av tillståndsprocessen för att ansluta en ny kund till elnätet, fortsatt arbete med att främja svensk miljöteknikexport. Klimateffekterna syns redan i och anpassning till ett förändrat klimat blir allt viktigare. ska vara ett föregångsland där bättre miljö och minskade utsläpp går hand i hand med ekonomisk tillväxt. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Denna sektor bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och här finns det största beroendet av import av energiråvara. Alliansregeringen gjorde en lång rad insatser och vi kan redan se resultaten. Vägtransporternas utsläpp minskar, nya bilars utsläpp har minskat rejält och andelen förnybara drivmedel har ökat kraftigt. Men måste fler insatser till. Det krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och eldrift samt mot effektivare transporter. Att främja teknikutveckling inom detta område är avgörande för vår möjlighet att nå ett hållbart transportsystem. ska minska utsläppen från transporterna och bryta beroendet av fossila drivmedel. att de förnybara drivmedlen ges fortsatt långsiktiga och goda förutsättningar och att drivmedel med stor klimatnytta särskilt premieras genom att skattebefria andra generationens biodiesel HVO, ett system där mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt, ett så kallat bonus–malus-system, att supermiljöbilspremien förlängs och förstärks i avvaktan på att ett bonus–malus-system träder ikraft, höjd fordonsskatt genom att höja koldioxidbeloppet, ett statligt stöd till utbyggnad av laddstolpar för elbilar. 17.3 Ett globalt klimatavtal Inför i vill vi att EU befäster sitt ledarskap. Ett kraftfullt och konstruktivt EU krävs för att åstadkomma ett globalt klimatavtal som håller den globala uppvärmningen under två grader. Det är särskilt viktigt för att ge europeiskt näringsliv och andra aktörer i samhället långsiktig vägledning. Alliansens förhandlingslinje inför EU:s klimat- och energiramverk var att medlemsländerna skulle enas om ett klimatmål där utsläppen ska minska med sammantaget . Av dessa ska uppnås internt inom EU, under förutsättning att det sker genom en kostnadseffektiv bördefördelning mellan medlemsländerna, och resterande 10 procentenheterna via internationella mekanismer. Tyvärr har regeringen gått med på att sänka ambitionerna i EU-förhandlingarna. och EU har en skyldighet mot utvecklingsländerna att bidra till deras klimatanpassning och utsläppsminskningar. Det ger positiva effekter för hållbar utveckling, inte minst tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad, och ökar möjligheterna att nå klimatmålen på ett kostnadseffektivt sätt. Vi arbetar också för att utveckla en global utsläppsmarknad och ett globalt pris på koldioxidutsläpp. att ska vara pådrivande i det internationella klimatarbetet för att åstadkomma ett ambitiöst globalt klimatavtal där de största utsläppsländerna tar ett betydande ansvar. Vi vill även att fortsätter driva på för kompletterande insatser vid sidan av klimatförhandlingarna. Den globala koalition som varit med och startat, som syftar till att begränsa kortlivade klimatgaser som sot och metan i atmosfären, ska öka sina insatser. Takten i att fasa ut länders fossilbränslesubventioner måste öka. Likaså måste fler finansinstrument och investeringsmodeller återspegla vinsterna med att agera för klimatet. fortsatt förstärkning av resurserna till de svenska klimatinvesteringarna i andra länder. 17.4 En giftfri miljö Vi ska alla kunna vara trygga med att de produkter vi köper inte är skadliga för oss eller vår miljö. Att åstadkomma en giftfri miljö är en av Alliansens huvudprioriteringar i miljöpolitiken. De produkter som barn omger sig med ska vara fria från farliga ämnen. Vi vill dels öka medvetenheten hos föräldrar, dels stödja kommunerna så att de kan ställa tydliga miljökrav i upphandlingen till förskola och fritidshem. Vi vill genom bättre upphandlingsstöd bidra till att kommunerna kan ställa miljö- och hälsokrav vid upphandling. En särskild insats görs för att stödja kommunerna att kunna upphandla giftfritt till sina förskolor. EU måste öka takten när det gäller att begränsa användningen eller fasa ut särskilt farliga ämnen, exempelvis hormonstörande ämnen, kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel. Det måste också bli lättare att förbjuda farliga kemikalier i grupp. Alliansregeringen tillsatte en utredning som ser över möjligheten att införa nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper, till exempel kläder, leksaker och hemelektronik. Vi ska ta bättre vara på vårt avfall och öka möjligheterna till återvinning. och återvinning av avfall leder också till att miljöfarliga ämnen kan tas omhand och kretsloppen avgiftas. Alliansregeringen höjde målen för insamling och återvinning av förpackningar, returpapper och elektronik och skärpte kraven på att hushållen ska ha tillgång till enkla och tydliga insamlingssystem. att en skatt på miljö- och hälsofarliga kemikalier bör införas , att det ska bli ännu enklare för hushållen att lämna in material till återvinning, återanvändning och insamling, inte minst textilier, kläder och elektronik. 17.5 Levande vatten – renare hav har markant minskat utsläppen av kväve och fosfor det – mer än något annat land runt . Alliansen vill fortsätta arbetet för en ren och friska vattendrag i hela . Vi ska också vara en pådrivande kraft i havsmiljöarbetet, mot övergödning, mot giftiga utsläpp och mot nedskräpning, både regionalt och internationellt. Mätning och uppföljning av miljötillståndet i svenska hav och vatten är nödvändigt för att vi ska få tillräcklig kunskap om halterna av skadliga ämnen i fisk och dricksvatten. Alliansregeringen beslutade att satsa särskilt på det skyddet och åtog sig därför att skydda och bevara de mest värdefulla av de områdena , vilket innebär en ökning med . En bra miljö i våra hav och vatten är också viktigt för flera näringar, som turismen och fisket. Torsk, ål och lax hotas inte bara av miljöproblem utan också av överfiske, vandringshinder och marint skräp. Vi vill att och fiskbestånd ska vara livskraftiga och att man utan oro ska kunna äta den fisk som fiskas här. förbättrad miljöövervakning av vatten- och havsmiljön och satsningar på ett nytt forskningsfartyg, att andelen skyddade områden ökas. 18 En politik för hela Vi vill att hela ska leva. Då behöver människor kunna bo och verka på landsbygden. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara, och människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas. befolkning ökar och många delar av landet upplever en positiv befolkningstillväxt och en ökad attraktionskraft. finns det betydande utmaningar, med ökande skillnader mellan städer, med stark privat tjänstesektor, och små orter som är beroende av en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. Stagnationen i dessa orter leder till neddragningar i ordinarie verksamheter som vård, skola och omsorg men även till att människor känner en bristande framtidstro. Med en förstärkt politik med jobbfokus har dessa orter emellertid goda förutsättningar att utvecklas väl. Alliansregeringen arbetade medvetet för att förbättra företagsklimatet, inte minst för företag på landsbygden, och varje kommun och region har ett ansvar att genomföra nödvändiga insatser för ett förbättrat näringsklimat. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och för ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Möjligheten att bo och verka i hela förutsätter stärkt konkurrenskraft för alla företag i hela landet, att landsbygdens potential tas tillvara och att de gröna näringarna kan fungera som tillväxtmotor. Två saker är grundläggande för att hela ska leva: att människor kan bo och verka varhelst i hela landet och att förutsättningarna för att skapa jobb finns i hela landet. Båda dessa försvåras nu genom regeringens budget. Den aviserade kilometerskatten är direkt skadlig för , då det är en skatt på avstånd, inte utsläpp. Det är utsläppen från transporter som påverkar miljö och klimat, inte avståndet. Transporter med lastbil är en förutsättning för att företag i allmänhet och industrin i synnerhet ska kunna verka och utvecklas i hela , där långa transporter lätt kan bli en konkurrensnackdel. Jordbruks- och skogsprodukter, exempelvis, har heller inga andra alternativ än lastbilstransporter. Alliansregeringens rovdjurspolitik möjliggör en tydlig, ansvarsfull och regionaliserad förvaltning. Regeringen är högst otydlig i frågan om vargförvaltningen och licensjakten. Regeringens oförmåga att se hela blir än tydligare när de lägger ner Landsbygdsdepartementet och drar bort Alliansens framgångsrika satsningar på Matlandet och Skogsriket. Budgeten saknar i sin helhet verkningsfulla åtgärder för att stärka jordbruket och livsmedelsproduktionen samt bidrar genom föreslagna skattehöjningar till en mer osäker tillvaro för gröna näringar. Generella försämringar för jobben och företagen såsom höjda arbetsgivaravgifter och mer regelkrångel, i kombination med en avsaknad av regionala tillväxtsatsningar, riskerar att leda till ett som växer i otakt. 18.1 De gröna näringarna som tillväxtmotor Alliansen tycker det är viktigt att använda de stora resurser som finns i landsbygdsprogrammet för att förbättra förutsättningar för jobb och tillväxt på landsbygden. Därför har utgångspunkten för perioden varit att medel i första hand ska användas för att ge lönsamma och livskraftiga företag, aktiva bönder och en modern landsbygd. Alliansen vill kompensera för EU:s budgetneddragning genom att skjuta till ytterligare . ökade anslag till landsbygdsprogrammet för utveckling av landsbygden, bättre miljö och fler jobb i hela landet. Skogen är av stor betydelse för svensk ekonomi. Produkter baserade på skogsråvara står för av den svenska nettoexporten. Vi tror att det finns potential att förbättra skogssektorns möjlighet att skapa fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Alliansens skogspolitik tar sin utgångspunkt i två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet. En hållbar skogsskötsel, ökad export och nya biobaserade produkter och tjänster är viktiga framtidsområden. Skogen är viktig för biologisk mångfald. Skogen ger även möjligheter för friluftsliv och turism, samt bidrar med andra viktiga värden. att ett nationellt skogsprogram inrättas. Den svenska livsmedelsproduktionen ska ha goda förutsättningar. Alliansregeringen tillsatte därför en utredning som ska se över hur konkurrenskraften kan stärkas i svensk jordbruks- och trädgårdsnäring. har svenskt jordbruk ett antal konkurrensfördelar. har EU:s bästa djurskydd, hög miljöhänsyn och ett smittskydd i världsklass. Satsningen på ”– det nya Matlandet”, som syftade till att lyfta den svenska livsmedelsproduktionen samt exporten av livsmedel, har bland annat bidragit till att antalet livsmedelsföretag har ökat. Efterfrågan på säker och hållbart producerad mat fortsätter att öka. Livsmedelsförädlingen är en sektor med stor geografisk spridning. Därmed kan branschen bidra till att skapa jobb i hela landet. Den matbaserade turismen är också en viktig sektor som kan ge ökade möjligheter till fler jobb. Alliansen vill fortsätta utveckla förutsättningarna för den svenska landsbygden. fortsatt satsning på Matlandet , en nationell livsmedelsstrategi, förlängning av VisitSwedens satsning på destinationsutveckling och marknadsföring av som besöksmål, förlängning av satsningen på projektet med historia, som handlar om underhåll och utveckling av hembygdsgårdar I får djur inte antibiotika i förebyggande syfte. Det är något som sker i många andra länder och som bidrar till problem med multiresistenta bakterier – ett problem som är allvarligt och akut. används mellan 300 000–antibiotika i världen. Av det går cirka två tredjedelar till djur. Till stor del beror det på att kor, grisar och kycklingar medicineras som kompensation för att djurvälfärden är sämre. ett initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom sjukvården och livsmedelsproduktionen. Regelverk som rör företag i primär- och livsmedelsproduktion är i hög utsträckning gemensamma för EU:s inre marknad. Det gör att alla nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar försämra konkurrenssituationen för de svenska företagen. Därför ska nationella, mer långtgående regler alltid vara väl motiverade och prövas noga. Det kan också finnas lagar och regler som slår orättvist i olika delar av landet och som kan behöva anpassas till de villkor som råder på landsbygden eller i särskilda sektorer. Det finns också krav som slår på ett orimligt sätt mot småföretagare på landsbygden. Förståelsen för företagande på landsbygden behöver öka. På så sätt skapar vi bättre förutsättningar för livskraftiga företag och regional utveckling. att ska verka för att förbättra djurskyddet i EU och för att gemensamma regler för djurskydd följs, en kartläggning av nationella, mer långtgående regler som styr svenska företag – svensk djurskyddslagstiftning ska inte omfattas, en kartläggning av den nationella tillämpningen av EU:s livsmedelslagstiftning för att identifiera eventuella hinder som snedvrider konkurrensen för företagande, att Statskontoret får i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden, att uppdrag att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor, ska utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas, en kartläggning över vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå i syfte att kunna minska företagens regelbörda. 18.2 Bättre bredband och telefoni Tillgång till bredband är avgörande för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Det förbättrar också servicenivån i hela landet. Alliansregeringen har satsat på bredbandsutbyggnad. har av befolkningen tillgång till 4G i sina hem, vilket gör oss i särklass bäst i . Alliansens mål är att av alla hushåll och företag dessutom ska ha tillgång till bredband om minst /s . ytterligare satsningar på på att bygga snabbt bredband på landsbygden , att bredbandskoordinatorer och nationella riktlinjer införs för informationshantering hos myndigheterna i syfte att effektivisera utbyggnaden av bredband. Tillgång till bra mobiltelefoni blir allt viktigare. behöver ett mobilnät med bättre geografisk täckning och som har en tillräcklig kapacitet när allt fler vill använda mobil teknik. Alliansregeringen genomförde en lång rad åtgärder för att förbättra mobiltäckningen, som reformerad lagstiftning, förbättrad information och starkare konsumentlagstiftning. Vi lägger förslag för att ytterligare förstärka den utvecklingen , vilket skulle leda till ännu bättre möjligheter för bra mobiltelefoni och snabbt mobilt bredband, inte minst på landsbygden. förbättrade möjligheter till mobil kommunikation i hela landet, bland annat genom att frigöra utrymmet på det så kallade 700 MHz-bandet. 18.3 Tillgång till service För att människor och företag ska vilja bo och verka i hela är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande, grundläggande service på rimligt avstånd. Detta gäller såväl myndigheter som och kommersiell service. På landsbygden har framförallt servicelösningar som bygger på lokala förutsättningar och samverkan med företagare och civilsamhället möjlighet att bli långsiktiga och bärkraftiga. Alliansregeringen gjorde också satsningar på dessa. En utredning som alliansregeringen tillsatte arbetar nu med ytterligare åtgärder för att främja kommersiell service. ytterligare satsningar på 2014–2020 för att förbättra servicen på landsbygden, att vi fortsatt ska stötta lanthandlare och bensinmackar, öka tillgängligheten till offentlig service i glesbygd, och förbättra livskvaliteten på landet genom att till exempel ge stöd till idrottsanläggningar och elljusspår och fortsätta samordna insatser för att öka tillgängligheten till lokal service, en översyn av regelverken och ökad samordning mellan myndigheter, samt förbättrad samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet, att möjligheten att utlokalisera myndigheter prövas. 18.4 Vilt och jakt I har vi en stor artrikedom och livskraftiga viltstammar. Möjligheterna som vår natur erbjuder, med rekreation, motion och jakt, innebär också ett stort ansvar att bruka och nyttja naturen på ett sätt som är långsiktigt hållbart. Viltkött är klimatsmart. Därför kan det finnas skäl att vi förbättrar möjligheterna till jakt och gör viltkött mer tillgängligt. genomförs en omfattande jaktlagsutredning som alliansregeringen tillsatt. Syftet är ett modernt och enkelt regelverk som möter en bred acceptans. Alliansen vill också ta ett samlat grepp kring hur viltförvaltningen ska organiseras i staten. att viltförvaltning och jaktfrågor samlas i en ny myndighet, ett övervägande av att införa ett undantag från tillståndsplikten för kameraövervakning av vilt, men med beaktande av integritetsaspekten, en översyn av regelverket för hantering av vapenlicenser i syfte att underlätta för jägare. behöver decentraliseras ytterligare – från europeisk nivå till nationell nivå och från nationell nivå till regional nivå. Regelverket för skydd för värdefulla livsmiljöer och arter i EU bör anpassas efter de olika nationella förutsättningarna. att ska driva på EU för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i . Inga av våra rovdjursarter är utrotningshotade. Alliansregeringen utformade, utifrån omfattande forskning, en ny rovdjurspolitik som möjliggör en regionaliserad och ansvarsfull förvaltning. uppfyller sina internationella åtaganden. Människor som lever nära rovdjur och vilt ska kunna vara med och påverka. Alliansens rovdjurspolitik ger möjlighet till en riktad selektiv jakt på varg utan att påverka vargens gynnsamma bevarandestatus. Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka skada för enskilda lantbrukare och leder till otrygghet. Vi vill att det ska gå att bedriva en ändamålsenlig skyddsjakt kombinerat med ersättningar till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur. fortsatt riktad selektiv jakt på varg, en översyn av dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur. 19 Ett samhälle i gemenskap En av samhällets stora, men ofta dolda, tillgångar är värden som tillit och samhällsgemenskap. Vårt samhälle bärs upp av människor i gemenskap. Vi lever med band till andra och med förpliktelser till varandra. Värden och normer är viktiga för välfärdssamhället, och sociala nätverk som skapar tillit ger bättre förutsättningar för såväl relationer mellan människor som fungerande välfärdssystem med gemensam finansiering. är fortfarande präglat av en hög tillit och stort engagemang i civilsamhället. Gemenskap och tillit i samhället uppstår i familjen, bland vännerna, arbetskamraterna och i civilsamhället i övrigt. Hos föreningar, församlingar och sammanslutningar skapas mötesplatser som gör till ett tryggare land där människor blir sedda och delaktiga. Gemenskap och tillit skapar mening, delaktighet och utveckling. De kulturella och kreativa näringarna växer, skapar nya jobb och ökar attraktivitet och konkurrenskraft. Kulturen ska vara tillgänglig för alla i hela .