ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202213 · 2014-11-04 00:00:00 — Sjukpenninggrundande inkomst för företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över den sjukpenninggrundande inkomsten så att företagares och anställdas villkor blir mer likartade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för sjukpenningen så att ersättningar och utbetalningar inte bestäms av i vilken bolagsform företaget drivs. För att vi ska klara framtidens välfärd krävs tillväxt och att fler kommer i arbete. Här spelar de små och medelstora företagen en avgörande roll. Om det verkar det råda politisk konsensus, åtminstone om man ser till retoriken. Samtliga riksdagspartier säger sig på ett eller annat sätt vilja underlätta för de mindre företagen så att de kan växa. Det privata näringslivet är själva förutsättningen för vår offentligt finansierade välfärd. fanns det enligt , , 1 041 057 företag registrerade i i juridisk form bestående av aktiebolag, handels- eller kommanditbolag, enskilda firmor samt fysiska personer exklusive offentliga branscher som försvaret och offentlig förvaltning. Av dessa hade (769 414) inga anställda medan (265 693) hade 1 till 49 anställda. Detta innebär att av alla företag kan räknas som småföretag (Ekonomifakta). Man kan alltså konstatera att nästan hela det svenska företagandet består av små företag. En ständigt återkommande fråga handlar om företagarnas sjukvillkor. För att underlätta för småföretagare och göra deras anställningstrygghet mer lik anställdas villkor finns det anledning att se över reglerna kring bland annat den sjuklönegrundande inkomsten. När det handlar om möjligheten att ta ut lön gör dagens lagstiftning skillnad på vilken bolagsform som företaget har. Reglerna för enskild firma, handels- eller kommanditbolag säger att företagaren får räkna på nettointäkten . Utifrån den beräknar sedan sjukpenningen. De som startar firma i denna bolagsform har rätt till ett uppbyggnadsskede . Aktiebolagen som står för av omsättningen på området näringsverksamhet omfattas däremot av helt andra regler. I aktiebolagen betraktas ägaren som anställd i bolaget och har därför en karenstid . får företagaren betala sjuklön till sig själv. Det rimliga torde vara att ha samma regler för alla som driver företag, oavsett företagsform. Som regelverket nu är skrivet kan en sjukdom helt spoliera uppbyggnaden av ett företag. Det är problematiskt att inte de små företagen i större utsträckning växer. En viktig orsak är att lagstiftningen gynnar anställda och gynnar de större företagen mer än de små företagen. Om vi vill underlätta så att av företagen växer sig större än 49 anställda finns det därför anledning att se över regelverket så att företagares och anställdas villkor blir mer lika och att bolagsformen inte ska avgöra ersättningsnivåerna.
mot · H2022130 · 2014-11-10 00:00:00 — Ändring av tillståndskrav gällande åtelkameror tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av gällande lag i fråga om tillstånd att använda åtelkamera. I spåren av den växande vildsvinsstammen höjs också kraven på en effektivare förvaltning av vildsvinen. Då vildsvinet är ett nattdjur och ganska svårjagat är den så kallade åtelkameran ett viktigt hjälpmedel för att helt enkelt få kännedom om storleken av vildsvinspopulationen på den aktuella marken och därefter anpassa avskjutningen. Gällande lagstiftning för användande av kamera på det sätt som beskrivs ställer krav på tillstånd för allmän kameraövervakning. Men bedömningen är att risken att inkräkta på den personliga integriteten känns minimal vid användande av åtelkamera. Lagen bör då ändras så att kravet på tillstånd inte gäller för övervakningskameror som satts upp med markägarens tillstånd för att övervaka vilt.
mot · H2022131 · 2014-11-10 00:00:00 — Utredning om möjligheten att lagstadga om svensk arbetsmarknadsprövning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda krav på lag gällande svensk arbetsmarknadsprövning. Den fria arbetskraftsinvandring som regeringen nu ställt sig bakom är inte bra för svensk arbetsmarknad då den bidrar till lönedumpning samt oseriös konkurrens som inte sker på lika grunder. Man kan se hur det utnyttjas i t.ex. bygg- och transportbranschen. Vi ser det också som orimligt att svenska förvärvsarbetare inte har förtur till de jobb som vi har kompetens för inom landet. Med bakgrund av detta föreslår jag att man utreder möjligheten om att lagstadga gällande kravet på svensk arbetsmarknadsprövning.
mot · H2022132 · 2014-11-10 00:00:00 — Minst två ombord på ett passagerartåg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att passagerartåg med enbart en tjänstgörande lokförare ombord ska förbjudas. Dagens passagerartåg i form av motorvagnståg kan transportera ett mycket stort antal resenärer med enbart lokförare ombord som säkerhetsansvarig. utrustar sina lokdragna tåg med central dörrförsegling, vilket medför att ett lokdraget tåg kan framföras utan ombordpersonal. En ensamarbetande lokförare befinner sig i social och fysisk isolering som innebär att oönskade händelser generar allvarliga risker. Ensamarbetet kan skapa försämrad säkerhet vid ett evakueringsscenario, akut psykisk chock vid påkörningsolyckor (självmord), stress och risker vid akuta sjukdomsfall, hot- och våldssituationer samt allvarliga risker vid brand ombord. En tågvagn rökfylls och är helt övertänd . Från indikation på brand tar det minst en minut att stanna ett tåg, därefter måste säkerhetssamtal ringas. Vid en konstaterad brand måste ytterligare tillstånd inhämtas innan passagerarna kan släppas ut. Fördröjningen som uppstår vid ensamarbetande lokförare kan för resenärer innebära skillnaden mellan liv och död. Regeringen har i tidigare beslut (N2004/137/ARM samt N2003/9496/ARM) funnit att ensambemanning av motorvagnståg skapar en så stark psykisk stress på tågförarna att sådant arbete inte bör få utföras som ensamarbete. I dessa beslut har angetts att för att uppnå en tillfredsställande arbetsmiljö för lokförarna bör bemanningen bestå av en person utöver föraren. Det är viktigt att kontakt kan etableras mellan denna person och föraren. I dagens upphandlade tågtrafik skall inte en aktör kunna vinna ett anbud genom att skriva egna regler med lättnader som innebär lägre säkerhet för lokförarna och resenärerna. Istället för att skyddsombuden varje gång skall vända sig till för att driva fram ett förbud hos varje enskilt företag bör samma regler gälla för hela järnvägsbranschen. Ensamarbete för lokförare på resandetåg bör med hänsyn till såväl lokförarnas som passagerarnas säkerhet förbjudas generellt. Per Klarberg (SD)
mot · H2022133 · 2014-11-10 00:00:00 — Slopa SJ AB:s avkastningskrav tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SJ AB:s avkastningskrav ska upphöra; kan inte konkurrera på lika villkor med bl.a. länstrafikbolagen. Ska SJ kunna konkurrera med övriga aktörer om tåglägen och i upphandlingar bör dagens vinst- och avkastningskrav upphöra. bör enbart ha ett lönsamhetskrav. Lönsamhetskravet ska säkerställa resurser för ny- och reinvesteringar i fordon, utveckling av servicesystem och tjänster med mera, men inte behöva generera en avkastning till staten. Till exempel, bedrev inte någon trafik på . Det var en omöjlig affär för att kunna konkurrera med de av skattemedel subventionerade . Per Klarberg (SD)
mot · H2022134 · 2014-11-10 00:00:00 — Ingen trängselskatt för elbilar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste göra mer för att stimulera införandet av elbilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda trängselskatt för elbilar. Det behövs stimulanser för att fler ska våga välja att köpa en elbil. Åtgärder som underlättar för fastighetsägare att anlägga laddstolpar och annan infrastruktur för elbilar måste påskyndas. Gratis parkering och undantag från trängselskatter för elbilar är andra viktiga stimulanser för att minska transportsektorns utsläpp. Långsiktiga spelregler för biltillverkare och bilister måste skapas. Det behövs kort och gott stimulanser för att fler ska våga köpa en elbil. Per Klarberg (SD)
mot · H2022135 · 2014-11-10 00:00:00 — Införande av en mobiltelefonilag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska vara ett tydligt förbud mot sms och användandet av handhållen mobiltelefon som man kör bil. Under den förra mandatperioden beslutade den dåvarande regeringen att ta fram en lag som reglerar mobiltelefonanvändningen i bil. måste trafikanter få tydligare en lag som gör våra vägar säkrare. Den nya regeln i trafikförordningen räcker inte. Skrivningen är för otydlig. Lagar som stiftas måste vara tydliga – både för den som ska övervaka lagarna och för den som ska rätta sig efter dem. Det ska vara ett tydligt förbud mot att sända sms och använda handhållen mobiltelefon som man kör bil. Förbudet ska skicka en tydlig signal och få trafikanterna att ändra sitt beteende. En tydlig lag kommer att minska antalet dödade och skadade i trafiken. Per Klarberg (SD)
mot · H2022136 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allt järnvägsunderhåll ska återgå i statlig regi så fort som möjligt. Den svenska järnvägens situation börjar allt mer likna den engelska järnvägens krasch efter deras privatisering. Men till skillnad från så har gjort om och gjort rätt. Per Corshammar, järnvägsingenjör och utredningsexpert, skrev en rapport på . Corshammar konstaterade i sin rapport att dåvarande upphandlingskostnad för ett arbete var och entreprenörens administration för det var . En fjärdedel av en hundralapp för underhåll försvinner alltså redan innan arbetet ens kan påbörjas. Prispressen gör att det mest akuta inte tas med i anbuden. Det andra som borde varit med i underhållet lämnas åt sidan eller blir dyrbara icke anbudssatta tilläggskontrakt med efterföljande tvister om vad som ingår i kontrakten eller ej. En stor orsak till bristen på pengar till järnvägsunderhållet är i mångt och mycket en svällande byråkrati hos pga privatiseringen av järnvägsunderhållet. Lika många järnvägsarbetare som försvunnit från banan har ersatts av fler byråkrater på för att hantera anbuden. Med anbud är inte anbudsgivarna intresserade av att åtgärda fel som inte ingår i anbudet, då blir resultatet för dyrbara tilläggskontrakt. Underhållskontrakt ska i takt med att de löper ut överföras till statliga Infranord. Infranord bör omgående bli en fristående underhållsenhet under som ansvarar för allt järnvägsunderhåll i egen regi. Per Klarberg (SD)
mot · H2022137 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svaveldirektivet måste omarbetas från grunden så att man tar rimlig hänsyn till svenska företags unika förutsättningar och landets välstånd. Många svenska företagsledare är med rätta bekymrade över det svaveldirektiv som är tänkt att träda i kraft och som innebär att sjötransporterna till och från ska ske med ett fartygsbränsle med högst svavelinnehåll. Dessa villkor kommer dock enbart att gälla i norra . I södra anger direktivet ett gränsvärde på svavelinnehåll på och då först . Detta kommer att bli mycket kostsamt, inte minst för svensk basindustri. I en delredovisning utförd av Trafikanalys med hjälp av bland annat har man räknat ut att direktivet kommer att medföra ökade transportkostnader på 2,4–4,. Detta kommer tveklöst att påverka investeringsklimatet negativt och få stora och långsiktiga negativa konsekvenser för centrala delar av det svenska näringslivet. Delrapporten ger vid handen att överflyttning av godstransport kommer att ske till andra trafikslag, till exempel järnväg och lastbilstransporter, vilket förväntas medföra ökade kostnader. Detta kommer även att leda till att framför allt järnvägssystemet belastas ytterligare. I ekvationen om en ökad transport via vägnätet måste man också väga in dödligheten i trafiken. Redan nu ser vi förödande konsekvenser på grund av det kommande svaveldirektivet. har beslutat att lägga ett av sina två fartyg som trafikerar linjen –i malpåse. Linjen anses inte lönsam då förmodligen all trafik på linjen upphör på grund av svaveldirektivet. En epok som varat sedan postbefodran med ångbåt inleddes och tågfärjelinjen startade går i graven på grund av svaveldirektivet. I delrapporten fastslås även att det är tveksamt om miljönyttan med direktivet beräknat på svensk basis står i proportion till den kostnad det medför. Värt att lyfta i sammanhanget är också att utsläppen av försurande svavel till atmosfären har minskat med i och i sedan kulmen , varpå problemen med försurning inte uppbär samma betydelsegrad jämfört med tidigare. Utöver den konkurrensnackdel svaveldirektivet innebär för svensk basindustri finns flera frågetecken angående genomförandet. Inte minst är det svårt att säga om det kommer att finnas tillräckligt med lågsvavligt bränsle på marknaden och om tekniken för rening genom så kallade skrubbers är klar för användning. Vi anser att måste verka för en förändring av direktivet med längre tidsplaner för norra så att man får tid på sig för anpassning och teknikutveckling. Hela förslaget måste omarbetas från grunden där man tar en rimlig hänsyn till svenska företags unika förutsättningar och landets välstånd. Per Klarberg (SD)
mot · H2022138 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att delvis finansiera de stora investeringar och det underhåll som behövs inom järnvägen med järnvägsobligationer. Järnvägsunderhållet är katastrofalt eftersatt. Nya järnvägssatsningar/linjer står högt upp på allas önskelista. Vi pratar om ett behov miljarder kronor. All investering i järnväg är lönsam, miljömässigt, samhällsekonomiskt, samt med en avskrivning . Finansiering kan ske med järnvägsobligationer, som skulle ge en säkrare avkastning för t.ex pensionsfonder och privatpersoner än vad man har . Per Klarberg (SD)
mot · H2022142 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . ska ha en världsledande utbildningsnivå. Alla gymnasieutbildningar ska ge behörighet till högre utbildning. Högskolor och universitet ska finnas i hela landet. söker rekordmånga studenter till högre utbildning. Det är en positiv utveckling. behöver fler högskoleutbildade, eftersom framtidens arbetsliv kräver välutbildad personal. Trots det höga söktrycket till landets universitet och högskolor har antalet platser minskat. har antalet sökande ökat stadigt, främst i gruppen upp till . i har haft en stadig ökning i söktrycket . Antalet förstahandssökande per plats ökade med , medan den nationella ökningen låg på . ökade antalet förstahandssökande , att jämföra med den nationella ökningen om . har arbetat med att bredda rekryteringsunderlaget och har höga ambitioner för den pedagogiska utvecklingen. Skolan har i jämförelse med andra lärosäten ett brett utbildningsutbud. Högskolan är lokaliserad i en stad som har en av landets högsta nivåer av ungdomsarbetslöshet. är ledande när det gäller breddad rekrytering, med högst andel studenter från hem utan akademisk tradition. har ett gott söktryck till sina utbildningar. Söktrycket (antal antagna i förhållande till antal förstahandssökande) till utbildningar ligger i nivå med de stora universitetens och är högre än merparten av högskolorna. Den helt dominerande andelen av de studenter som antas söker till i första hand. Trots en svag arbetsmarknad i närområdet etablerar sig studenter mycket väl på arbetsmarknaden, i ett nationellt perspektiv. Högskolan har utökat sitt utbud av fristående kurser för att möta det omfattande omställningsarbetet som pågår i regionen. profil är arbetsintegrerat lärande och högskolan har utvecklat ett närmast heltäckande, nära och djupt samarbete både inom utbildning och forskning med arbetslivet, manifesterat inte minst genom etablerandet av flera regionala samproduktionsplattformar. När kraven på utbildning ökar och allt fler jobb kräver högskoleutbildning måste utbildningssystemet hänga med. Då krävs det att fler studerar vidare och inte färre. Ofta är högskoleutbildningar längre än ett budgetår, vilket ställer krav på en långsiktig planering. måste få bättre planeringsförutsättningar när det gäller ekonomi och utbildningsplatser. Staten bör genomföra längre planeringsperioder för universitet och högskolor. Staten bör i de kommande högskolesatsningarna öka anslagen vilket ger fler utbildningsplatser. Då skapas förutsättningar för en god och långsiktig hållbar utbildningsdimensionering för att möta det höga söktrycket och de omfattande kompetensbehoven i regionen och övriga landet.
mot · H2022144 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafiksäkerhetsarbete och nollvisionen. Sedan riksdag bestämde sig för nollvisionen har blivit världsledande i trafiksäkerhet. Många länder har tagit efter vårt sätt att öka säkerheten. Men har inte längre något sektorsansvar och beteendefrågorna har inte prioritats tillräckligt. Smarta bilar, teknik, system och förbättringar av trafikmiljön bidrar i allra högsta grad till ökad trafiksäkerhet. Men för att nå nollvisionen måste även människan, trafikanten, brukaren av systemet beaktas mer än vad som görs . Utan beteendepåverkan och insiktsskapande aktiviteter får vi inte ut full effekt av det som satsas på trafiksäkerhetsarbetet. Planskilda korsningar och mittseparering är utmärkta lösningar som spar många liv. Men för att kunna rädda fler liv i trafiken krävs utveckling av en kombination av olika trafiksäkerhetstekniker, utbildningar, konsumentupplysning och gediget folkrörelsearbete. Det bästa med kombinationen mellan beteenden, attityder och säkrare lösningar är att samhället får mer trafiksäkerhet till en rimligare kostnad. Attityder och beteenden hos trafikanten måste få högre status i trafiksäkerhetsarbetet och sektorsansvaret tydligare. Det går inte att nå 0-visionen om inte trafikanterna blir medvetna om att de själva kan spara liv genom att bete sig rätt i trafiken. Hålla hastigheten, vara utvilad och nykter, använda bälte, hjälm och reflex är exempel på beteenden som ökar när kunskapen går in på djupet. Det gäller gående, cyklister, mopedister, mc-åkare, privatbilister och lastbilschaufförer. Det går att förändra beteendet hos unga om de t.ex. får besök på skolan av en kille eller tjej som blivit skakade i trafik”-kampanjer. Det går att få fler bilister att sänka farten, att få fler cyklister att använda hjälm genom aktivt folkrörelsearbete. Eftersom det krävs en ökad förståelse eller insikt kring hastighetens betydelse för en människas chanser att överleva vid en eventuell trafikolycka. Att jobba med trafiksäkerhet är ett led i det demokratiska samhället – om många människor blir delaktiga i arbetet blir det fler budbärare. Det finns många organisationer som på olika sätt jobbar med trafikanter och trafikslag såsom bilorganisationer, cykelorganisationer, pensionärsorganisationer, nykterhetsorganisationer, SKL, organisationer för funktionsnedsatta, transportbranschen, fackförbund, föräldraorganisationer osv. Dessutom finns paraplyorganisationen , , som jobbar med alla trafikslag. Alla dessa organisationer utgör tillsammans med myndigheter grundstenarna för trafiksäkerhetsarbete i hela landet. Om fick förutsättningar att bidra till ett trafiksäkrare transportsystem skulle fler liv sparas i trafiken till en lägre kostnad för samhället.
mot · H2022145 · 2014-11-10 00:00:00 — Strategi för it i skolan och nationell strategi för it-baserad högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om it i skolan och it-baserad högre utbildning. Vi ser ett växande behov av kompetens inom en framtidsbransch, som skola och högskola inte räcker till för att utrusta människor med den kompetens som behövs och efterfrågas. behöver it-kompetens såväl på bredden som i spetsen och vi har förutsättningar för att erbjuda det i vårt utbildningssystem. Det behövs investeringar i it-kunskaper och it-användande under hela utbildningen, från förskola och grundskola till högskola. Alla elever borde få tillgång till it-baserade verktyg och möjlighet att använda it i skolan. Det är en självklar del av samhället och i det samhälle barnen kommer att växa upp i. Med genomtänkt pedagogik och med fokus på lärandet kan it vara ett verktyg för undervisningen. Att behärska livet på nätet är en ny livskompetens som elever i alla skolor behöver få lära sig. Skolor som inte ger alla elever tillräckliga digitala verktyg och kunskap i hur de används bidrar till en växande digital klyfta. Då blir det elever från hem med studiebakgrund som gynnas framför andra elever. De kunskaper och redskap som skolan tillhandahåller är viktig för att öka alla barns möjligheter att förverkliga sina drömmar i livet. Att bekanta sig med och lära sig hantera it:s hårdvara borde vara lika självklart och integrerat i den dagliga undervisningen som det är att alla barn får tillgång till skolböcker. En stor utmaning och ligger i att öka användningen av it i undervisningen. använder för få skolbarn internet. har dragit slutsatsen att det råder bristande kompetensutveckling för att integrera tekniken i undervisningen. Lärare skulle exempelvis kunna erbjudas möjligheten till löpande kompetensutveckling gällande it-användning i undervisningen. I en sammanhållen skola finns det möjligheter för lärare och elever att ta del av goda exempel och bra metoderna för lärande. Det finns behov av att skapa förutsättningar för, och metodiskt följa upp, integreringen av it i undervisningen i alla skolor i . Genom ett nära samarbete med lokala företag, högskolan och universiteten kan innehållet i utbildningar anpassas så att det passar arbetsmarknadens framtida behov. Arbetsförmedlingen förutspår en ihållande och bred brist på it-specialister åtminstone . Teknikutvecklingen och de möjligheter den för med sig gör att fler kan gå till jobbet, ta ansvar och känna sig trygga och starka. Högskoleutbildningen borde anpassas efter behoven och fler unga borde stimuleras att välja de yrken som efterfrågas genom en bra studie- och yrkesvägledning. Genom nätbaserade kurser kan utbildningen göras också tillgänglig för flera högskolestudenter , såväl utanför gränser som i orter inom landet på långt avstånd från lärosäten.