ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Sk10 · 2014-03-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:151 Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el avslår regeringens förslag i proposition 2013/14:151 Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett system för nettodebitering. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att personer som producerar egen förnybar el ska få göra skatteavdrag för produktion upp till 30 000 kWh, förutsatt att köper lika mycket el som de matar ut. Denna avisering har blivit en proposition: Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Vi ser fortsatt att regeringens förslag har flera brister och kan inte ersätta ett system likt nettodebitering. Dels omfattar det bara privatpersoner som äger en egen produktionsanläggning och dels får inte de som producerar egen el fullt betalt för den. Vi saknar åtgärder för att stimulera småskalig förnybar elproduktion. Behovet av ett system för nettodebitering kvarstår därför. bör avslå förslagen i regeringens proposition 2013/14:151 Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Detta bör besluta. Kort om förnybar energi vill att investeringar i det svenska energisystemet ska bidra till att underlätta miljö- och klimatomställningen i . Mot den bakgrunden är en fortsatt satsning på förnybar elproduktion nödvändig för att nå målet: ett ekologiskt hållbart samhälle. mål är att ska vara omställt till att producera förnybar energi . Certifikatsystemet för förnybar elproduktion ska vidareutvecklas; det är ett viktigt medel för att uppnå målet om förnybar energi. vill höja ambitionsnivån i elcertifikatsystemet så att utbyggnaden blir årsproduktion till 2020. För att klara klimatförändringar och andra miljö- och energiutmaningar är småskalig, förnybar energiproduktion en viktig pusselbit – där anser vi att nettodebitering är ett avgörande styrmedel. Avsaknaden av ett system för nettodebitering gör att småskaliga producenter inte får ordentligt betalt för det överskott de levererar. Detta är framför allt ett hinder för utbyggnaden av småskalig solenergi. Med nettodebitering kan producenter av förnybar energi tanka ut sitt överskott på elnätet och kvitta det mot sin elräkning. Systemet är tänkt att nå små producenter. Vi ser framför oss ett system liknande det som införts i en mängd länder. Även andelsägd solkraft och vindkraft ska kunna inkluderas i systemet för nettodebitering. Genom att inkludera dessa möjliggör vi för alla hushåll att delta, oavsett om man bor i villa eller lägenhet. Nettodebitering bör införas för andelsägda och småskaliga anläggningar av förnybar energi. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102Sk9 · 2014-03-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:151 Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag om nettodebitering. vill att fler människor ska få vara delaktiga i energiomställningen. Många vill bidra till klimatarbetet och tjäna en slant med att äga sin egen el. Vårt mål är att 500 000 svenska hushåll producerar egen el genom solceller eller vindkraftverk . Regeringens förslag om skattereduktion är ett steg i rätt riktning men saknar bl.a. den enkelhet och långsiktighet som behövs för att fler ska våga ta steget med egen el. Det är tydligt att regeringen har lägre ambitioner för att ge hushållen mer makt över sin elräkning och låta fler delta i klimatarbetet. Ett snabbt och effektivt sätt att öka intresset för egenproducerad el är att ge alla mindre elleverantörer rätt till nettodebitering. Det innebär att den småskaliga elproducenten får kvitta den överskottsel som levereras ut på elnätet vid hög elproduktion mot den el som köps in när den egna produktionen är låg. Små elproducenter får alltså sälja el till nätet till samma pris som de betalar vid sin elförbrukning, vilket väsentligt förbättrar lönsamheten. Den största fördelen för elproducenten med nettodebitering är möjligheten att kunna använda elnätet som ett energilager och därigenom jämna ut variationer i sin egen elproduktion. Nettodebitering sker med automatik till skillnad från regeringens skattereduktion som kräver en större arbetsinsats när hushållet ska göra sitt skatteavdrag. Historien visar att en lagändring likt en nettodebitering är mer politiskt stabilt än ett skatteavdrag. För att människor ska våga ta steget och göra en investering krävs långsiktiga spelregler. Nettodebitering har debatterats och utretts i . presenterades den senaste utredningen av mikroproducerad el m.m. Där argumenteras för att inte tillåter nettodebitering, men detta är starkt ifrågasatt eftersom både , , , och infört nettodebitering med goda resultat. En nettodebitering bör omfatta andelsägd sol- och vindkraft för att även människor i flerbostadshus ska kunna nettodebitera. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102So16 · 2014-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:106 Patientlag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inkludera tandvården i patientlagen. instämmer i den kritik som getts från ett antal remissinstanser, att tandvården ska inkluderas i patientlagen. Vi ser en ojämlik vård inom tandvården och ser därför att en stärkning av patientens delaktighet och valfrihet inom tandvården kan bidra till en mer jämlik vård. Patientlagen handlar primärt om grundläggande rättigheter för patienten, såsom information om diagnoser och behandling och rätten till en samtyckesprocess. Varför detta inte skulle gälla tandvården är anmärkningsvärt. påpekade i sitt remissvar att eftersom tandvården är en komplex vårdform är det än viktigare att patientens ställning i tandvården tydliggörs och att vårdgivare och behandlare i tandvården får ett tydligt ansvar gentemot patienten när det gäller information, delaktighet, samtycke, val av behandlingsalternativ, rätten till förnyad medicinsk bedömning, möjligheten att lämna synpunkter och klagomål m.m. Även ifall tandvården i sig skiljer sig från övriga sjukvården, genom finansiering, organisation och styrning, så ser vi munnen som en del av kroppen och menar därför att den kommande patientlagen även ska innefatta tandvård. Per Ramhorn (SD)
mot · H102Ub11 · 2014-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:148 Vissa skollagsfrågor avslår regeringens förslag om att undantagen från kraven på legitimation och behörighet ska utvidgas (avsnitt 5.2 i propositionen). Regeringen föreslår att undantagen från kraven på legitimation och behörighet för lärare och förskollärare ska utvidgas ytterligare. gäller det fristående förskolor och fritidshem som har särskild pedagogisk inriktning. Exempelvis kan det gälla förskolor och fritidshem som använder sig av Waldorfpedagogik. anser att alla barn har rätt till god och likvärdig utbildning. Samma krav ska ställas på undervisningen i fristående verksamhet som i offentligt driven. Då kan inte kraven på legitimation och behörighet sättas lägre. anges i skollagen undantag för friskolor med särskild pedagogisk inriktning, vilket vi anser är fel. föreslås alltså undantaget utvidgas till att gälla även förskolor och fritidshem. I likhet med exempelvis , , och avstyrker vi förslaget. bör avslå regeringens förslag om att undantagen från kraven på legitimation och behörighet ska utvidgas (avsnitt 5.2 i propositionen). Detta bör besluta.
mot · H102Ub8 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:188 Gymnasieingenjörsutbildning för konkurrenskraft och tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gymnasieingenjörsutbildningens relation till inte är tillräckligt utredd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det krävs konsekvensändringar i regelverket för vuxenutbildning för att möjliggöra för kommuner att anordna utbildningen också inom komvux. är i grunden positivt till införandet av ett fjärde år på gymnasiet när det gäller ingenjörsutbildning. Det är emellertid osäkert på vilken nivå utbildningen egentligen ska höra hemma. Ska den ses som gymnasial utbildning eller eftergymnasial utbildning? I regeringens förslag ska det fjärde året ses som gymnasial utbildning, men den är i sin natur eftergymnasial. Inom övriga EU ligger motsvarande utbildning inom ramen för . Utbildningens relation till är inte tillräckligt utredd. Detta bör ge regeringen till känna. När utbildningen nu blir gymnasial krävs det konsekvensändringar i regelverket för vuxenutbildning för att möjliggöra för kommuner att anordna motsvarande utbildning också inom komvux. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H102XMP36 · 2014-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:194 Skärpt straff för mord avslår regeringens förslag till lag om ändring i 3 kap. § 1 . Regeringen lämnar i propositionen förslag som avses leda till att fler personer döms till livstidsstraff för brottet mord. Regeringen motiverar detta med att (sid. 14) det finns anledning att tro att tillämpningen i praxis av livstidsstraffet har blivit snävare än vad förarbetena ger uttryck för. minskar antalet fall av dödligt våld i . Det är därför tydligt att det inte är brottsutvecklingen om kan tala för att straffnivån för mord bör höjas. Det kan ifrågasättas om en skärpning kan motiveras utifrån att den skulle ha direkt brottsförebyggande funktion, det vill säga att den skulle verka avskräckande för en potentiell gärningsman eller att återfall i liknande brott minskar genom en längre tids verkställighet i som dömts för mord. Inte heller ger en jämförelse med straffnivåerna i de övriga nordiska länderna något klart stöd för att straffet bör skärpas. Allt detta konstaterar regeringen själv i propositionen, men väljer ändå att gå vidare med förslaget. Flera remissinstanser påpekar att ställningstagandet om behovet av skärpning är ett politiskt ställningstagande (bland andra lagrådet, samt och tingsrätter). Flera andra remissinstanser ifrågasätter behovet (bland andra , , och Hovrätten för västra ). och Kriminalvården ifrågasätter förslaget och pekar på bristerna vad gäller behov av förutsägbarhet och försvåranden i planering av verkställighet och rehabilitering. Mot all denna kritik från remissinstanserna har regeringen ett enda argument att rätten till liv är den mest grundläggande av alla rättigheter och att livstids fängelse i fler fall tydligare markerar samhällets avståndstagande från brottet. de gröna anser att straffrättspolitiska överväganden ska baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet, av från regeringen gjorda utvärderingar och uppföljningar och av den rättspraxis som utvecklas. Av dessa underlag finns ett rättsfall från (NJA 2013 s. 376) och en sammanställning från (RättsPM 2011:6). Någon utvärdering av 2009-års förändring av straffskalan för mord finns emellertid inte och inte heller finns stöd från det rättsvetenskapliga området som kan användas för att motivera straffskärpningen (såväl Juridiska fakultetsstyrelsen , som har yttrat sig om lagstiftningsbehovet och dess konsekvenser). Vi anser därför inte att det finns stöd för regeringens påstående om ett behov av en ytterligare straffskärpning för brottet mord. Det enda reella behov vi har funnit är politiska behov föranleda av kommande valrörelse och ett behov av rättspolitisk profilering för vissa politiska partier, med andra ord populism. Mot denna bakgrund anser vi att ska avslå regeringens förslag.
mot · H102XMP40 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:159 Bättre information och tydligare ansvar vid mineralprospektering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett kommunalt veto mot prospektering. Intresset för att prospektera efter, och bryta, mineraler och andra naturresurser i är stort och den ökande globala efterfrågan tros hålla i sig. Gruvnäringen försörjer både och andra nationer med viktiga metaller och mineraler. En hållbar mineralpolitik behöver bygga goda informationsflöden. stödjer därför de föreslagna förändringarna som framställs i regeringens proposition. Regeringen proposition innebär skärpta krav på vad en arbetsplan ska innehålla och förbättrar möjligheten för sakägare, kommun och länsstyrelse att få information och framföra synpunkter på planerad prospektering. Krav förslås också införa på att arbetsplaner ska översättas till ett antal minoritetsspråk. Det är bra men det löser t ex inte de utstående frågorna om urfolkens rättigheter till sitt traditionellt brukade land och kultur, hur staten ska säkra miljöskydd och att skattebetalarna inte får stå för miljökostnader som ska belasta exploateringarna. Vi i anser att åtskilligt mer behöver göras. Då mineralutvinning har omfattande negativa konsekvenser för miljön och även påverkar den sociala miljön och kraven på samhället att möta upp med fungerande infrastruktur, bostäder och service menar vi att det borde vara en självklarhet att de lokal samhällen som påverkas av utvinningen inte bara ska få information om prospekterings- och arbetsplanerna utan också ges vetorätt mot prospektering. Kommunens roll i beslutsfattande måste stärkas och beslut om undersöknings- och bearbetningstillstånd ska kräva kommunstyrelsens tillstyrkande. Per (MP)
mot · H102XMP42 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:188 Gymnasieingenjörsutbildning för konkurrenskraft och tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbildningens relationen till yrkeshögskolaninteär tillräckligt utredd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konsekvensändringar i regelverket för vuxenutbildning krävs för att möjliggöra för kommuner att anordna utbildningen också inom Komvux. är i grunden positiva till införandet av ett fjärde år på gymnasiet när det gäller ingenjörsutbildning. Det är emellertid osäkert på vilken nivå utbildningen egentligen ska höra hemma, ska den ses som gymnasial utbildning eller eftergymnasial utbildning? I regeringens förslag ska det fjärde året ses som gymnasial utbildning, men den är i sin natur eftergymnasial. Inom övriga EU ligger motsvarande utbildning inom ramen för . Utbildningens relation till är inte tillräckligt utredd. Detta bör ge regeringen tillkänna. När utbildningen nu blir gymnasial krävs det konsekvensändringar i regelverket för vuxenutbildning för att möjliggöra för kommuner att anordna motsvarande utbildning också inom Komvux. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H102XMP44 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:148 Vissa skollagsfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om staten inte bara bör lagstifta om ökad differentiering i resursfördelningen utan bättre stödja att så kan ske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga i skollagen att alla elever har rätt att få det stöd som krävs oavsett funktionsförmåga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i skollagen bör specificeras att undantagen för legitimation i fristående förskola och fritidshem gäller Waldorfförskolor och Waldorffritidshem och att specifik sådan utbildning istället ska ge behörighet. Ökad differentiering i resursfördelningen välkomnar att krav på resursfördelning flyttas från förarbeten till skollagstexten. Mer resurser behöver hamna där de behövs som mest i skolan. Däremot är det viktigt att skolhuvudmännen får bättre stöd i hur så ska kunna ske. Utan att styra exakt hur varje huvudman ska göra bör staten, genom lämplig myndighet, ta fram stödmaterial och verktyg, med stöd i vetenskap, som möjliggör en ökad differentiering i skolans resursfördelning. Skolinspektionen uttrycker i sitt remissvar att det inte finns någon möjlighet för dem att i sin granskning avgöra huruvida en resursfördelning är ändamålsenlig eller ej. Det utgör ytterligare ett argument för varför staten inte bara bör lagstifta om ökad differentiering i resursfördelningen utan också bättre stödja att så kan ske. Detta tillkännager för regeringen. Alla elever har rätt att få det stöd som krävs oavsett funktionsförmåga välkomnar intentionen i lagförslaget om att elever med funktionsnedsättning också ska kunna få stöd att nå så långt det är möjligt. Vi har länge jobbat för att en sådan ändring ska ske. Däremot är formuleringen i propositionen alltför individfokuserad. I förslaget står det att elever med funktionsnedsättning som har svårt att uppfylla de olika kunskapskraven ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka konsekvenserna av funktionsnedsättningen. Snarare borde skollagen förtydliga att alla elever har rätt att få det stöd som krävs oavsett funktionsförmåga. Detta ger regeringen tillkänna. Föreslagna förändringar i skollagen gällande att lärare och förskollärare som saknar legitimation och behörighet för undervisningen ska få bedriva undervisning i fritidshem och förskolor med särskild pedagogisk inriktning, om verksamheten bedrivs av en enskild bör specificeras för att inte framstå som alltför otydlig. Undantagen för legitimation i fristående förskola och fritidshem gäller Waldorfförskolor och Waldorffritidshem och där finns specifik sådan utbildning som istället ska ge behörighet. Detta ger regeringen tillkänna.
mot · H102XMP59 · 2014-04-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:112 Villkor för fristående skolor m.m. 201314MP059 med anledning av regeringens proposition 2013 14 112 Villkor för fristående skolor m m tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fortsatt arbete för ett långsiktigt och fungerande regelverk för fristående skolor i har i partimotion 2013/14:Fi283 Vinst i välfärden gjort klart att vi står upp för ett skolväsende där vi bejakar pedagogisk mångfald och föräldrar och elevers rätt att välja en utbildning vars pedagogiska inriktning passar eleven. Vi vill att varje skola ska vara en bra skola. I motionen har vi tydliggjort våra krav på att skolans syfte ska handla om en passion för utbildning. För att en fristående skola ska ges tillstånd ska det därför framgå av bolagsordningen eller liknande att bolagets syfte inte är att dela ut vinst till aktieägarna. Dessutom vill vi att eventuellt överskott i skolverksamhet ska återinvesteras i verksamheten. Motionen tar också upp fler regeländringar som anser krävs för att få till ett fungerande regelverk för bland annat fristående skolhuvudmän. välkomnade den parlamentariska utredningen om villkor för fristående skolor, och dess betänkande Friskolorna i samhället (SOU 2013:56) då vi ansåg och fortfarande anser att det är viktigt att ett uppdaterat regelverk för verksamheten har en bred politisk förankring. Det krävs för att besluten ska ges legitimitet och hålla , samt för att ge skolväsendet långsiktiga och förutsägbara regler. Det underlättar planering och etablering av skolverksamhet, vilket gynnar samtliga skolhuvudmän och i förlängningen elever. Därför står vi bakom utredningens slutsatser även om det i vissa fall finns frågor vi önskat ge mer utrymme eller mindre utrymme. I arbetet har flera, för viktiga frågor, hänskjutits till den pågående ägarprövningsutredningen. Däribland de viktiga frågorna om kriterier för vad som ska betraktas som varaktigt ägande i friskolesektorn, syftet med verksamheten, samt möjligheterna att ekonomiskt överskott som huvudregel ska återinvesteras i verksamheten. beräknas efter tilläggsdirektiv från regeringen vara klar och det är först när den utredningen presenterats, remitterats och resulterats i en ny proposition som friskolekommitténs arbete i egentlig mening är avklarat. Det är mening att dessa delar är viktiga för att skapa ett långsiktigt fungerande regelverk för fristående skolor och därmed återupprätta förtroendet för skolväsendet som helhet. kommer att fortsätta verka för att dessa frågor ska realiseras. Propositionen som regeringen presenterat om nya villkor för fristående skolor behandlar bara en del av ett behövligt uppdaterat regelverk. Därmed finns det all anledning för att fortsätta bevaka och återkomma i frågan om villkoren för fristående skolor i . Vad som här anförts om behov av att fortsätta bevaka frågan om villkoren för fristående skolor bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H102XMP62 · 2014-04-29 00:00:00 — Sammantaget föreslogs i budgetpropositionen i sänkta inkomstskatter. Tre av dessa stoppades dock av vilket sammantaget långsiktigt skapat något mindre problem för de offentliga finanserna. De höjningar som föreslår är små och i det närmaste symboliska och regeringen och Allianspartierna har inte gett något tydligt besked om den långsiktiga ekonomiska politiken utan man får anta att den långsiktiga strategin att fortsätt minska skatternas andel av BNP ligger fast. stämma har ställt sig bakom fortsatta skattesänkningar på i storleksordningen . och och har liknande förslag.
mot · H102XS21005 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:176 Fordonsrelaterade skulder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer med omfattande fordonsrelaterade skulder ska kunna vägras att registreras som ägare till fordon. Problemen med så kallade fordonsmålvakter är omfattande i . angav att omkring 1 av 10 bilar i ägs av målvakter. En person kan stå som ägare till hundratals bilar utan att vare sig fordonsskatt, trängselskatt eller trafikförsäkring betalas. Ofta har dessa personer inga utmätningsbara tillgångar. Ofta har målvaktsverksamheten kopplingar till annan brottslighet, stora skatteintäkter har gått förlorade och det är naturligtvis ett miljö- och trafiksäkerhetsproblem att en stor mängd obesiktigade bilar är i trafik i . Regeringens proposition tar upp förslag om rätten att ta fordon i anspråk för betalning av fordringar på vissa skatter och avgifter. Syftet med lagen är att dels minska de fordonsrelaterade skulderna till stat och kommun, dels att försvåra för fordonsmålvakter. Det allmänna ska, genom , kunna beslagta ett fordon som föranleder debitering av vissa fordonsrelaterade skatter och avgifter. Det föreslås också att felparkerade fordon, vars registrerade ägare har sådana obetalade och förfallna skulder uppgående till visst belopp, ska fåflyttas och att fordonet inte behöver återlämnas till ägaren förrän alla dessa skulder och kostnader i samband med flytten är betalda. Det är angeläget att denna lagstiftning nu kommer på plats. Tyvärr har regeringen agerat mycket långsamt. , , presenterade Kronofogden och Transportstyrelsen ett genomarbetat förslag till lagstiftning. De som gått har inneburit att fordonsmålvakter kunnat agera i stort sett ostört. Socialdemokraterna har drivit frågan under allmänna motionstiden och via skriftliga frågor. Trots detta har processen på för att få fram en lagstiftning varit mycket långsam. Vi socialdemokrater anser att Kronofogdens och Transportstyrelsens förlag innehöll särskilt en intressant komponent. Att vissa personer ska kunna vägras registrering om man haft stora fordonsrelaterade skulder tidigare. Detta borde leda till att nu aktiva fordonsmålvakter inte ska kunna registreras som ägare till fler fordon. Vi föreslår därför att skuldbelastade personer ska kunna vägras registrering. Arbetet med att försvåra för bilmålvakter är mycket angeläget. Vi ser också två frågor som ofta hänger samman med målvaktsfrågan. Det handlar om svart bilhandel och övergivna skrotbilar i naturen. Det sistnämnda har redan utretts och det är märkligt att regeringen efter att presenterade sin rapport inte kunnat presentera en proposition. Det måste gå att hitta en lösning på problemet med övergivna skrotbilar i naturen som även tar hänsyn till motorhobbyns intresse.