ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022471 · 2014-11-10 00:00:00 — Direktiv till gode män tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ytterligare översyn av direktiv och regler för gode mäns uppdrag. uppstår på många håll brist på gode män, och nyrekryteringen står på många håll still. En anledning till detta är att det på många håll är oklarheter kring hur långt de gode männens ansvar sträcker sig och vilka uppgifter de har respektive inte har skyldighet att utföra åt sin huvudman. Många gode män råkar ut för situationer då de får ersätta olika typer av vårdpersonal och anhöriga. Detta är inte en del av deras uppdrag. Kommunerna och vårdgivarna får inte kompensera personalbrist genom att lägga på de gode männen ansvar som inte ingår i deras uppdrag. Detta gör att många blir avigt inställda till att fortsätta arbetet som god man. Utredningen (SOU 2013:27, Vissa frågor om gode män och förvaltare) föreslår åtgärder som ger bättre förutsättningar för gode män och förvaltare. Åtgärderna som föreslogs i utredningen är också väl värda att beakta. Under förra mandatperioden ändrades också delar av (prop. 2013/14:225) och uppdraget som god man eller förvaltare tydliggjordes i lagändringar som träder i kraft . För att vi även i fortsättningen ska kunna förmedla den hjälp som gode män kan ge måste direktiven för vad som krävs av de gode männen ytterligare förtydligas. Då kan kommunens ansvar gentemot de gode männen bli tydligare. På så sätt kan vi börja arbeta för att fylla det stora behov av nya gode män som finns . Den största bristen på gode män finns när det gäller ensamkommande flyktingbarn. Många av dessa barn får vänta på att få en god man, vilket fördröjer deras ingång i det svenska samhället ytterligare. Tydliga direktiv och utbildning för samtliga nya gode män är extra viktigt när det handlar om gode män för ensamkommande flyktingbarn. Det är en särskilt svår situation då det kräver mer av den gode mannen och dennes agerande. För att vi ska kunna ha kvar den stora resurs som de gode männen utgör och kunna nyttja denna på bästa sätt krävs att direktiven som reglerar deras uppdrag förutsättningslöst ses över. På så sätt kan samtliga kommuner börja arbeta för att komma till rätta med det underskott på gode män som finns .
mot · H2022472 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka spårkapaciteten –. Det är viktigt för tillväxt att det finns goda kommunikationer i hela landet – inte minst för företag och människor som har valt att bo och verka utanför storstäderna. För näringslivet är det viktigt att kunna transportera gods till och från kunderna på ett säkert och snabbt sätt. För invånarna är det viktigt att kunna pendla till och från jobbet på olika orter. En väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för tillväxt. En av de mer trafikerade sträckorna i är tågtrafiken –. En av flaskhalsarna är enkelspåret mellan och . Med utökad trafik blir det fler stillastående möten, vilket i sin tur innebär att den norra regionen får sämre tillgänglighet till och . För att bättre knyta ihop arbetsmarknadsregionen –bör infrastrukturen och spårkapaciteten utökas och utvecklas, framförallt med dubbelspår mellan och .
mot · H2022473 · 2014-11-10 00:00:00 — Nationellt samarbete om läkemedelsförskrivning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över det nationella samarbetet om läkemedelsförskrivning. Det har stor betydelse för vilken behandling och vård man får var man bor i . egna undersökningar understryker detta och visar även på att gemensamma läkemedelsrekommendationer kan bidra till en mer jämlik sjukvård i . Genom att öka det nationella samarbetet och likrikta läkemedelsförskrivningen sker både en effektivisering och en besparing, vården blir också mer jämställd. I de baltiska staterna har ett omfattande samarbete inletts när det gäller förskrivning av läkemedel. Bland annat har man gemensamt gjort en rekommendationslista för vilka läkemedel som ska användas vid olika diagnoser. Målet är att skapa en mer jämställd vård och minska kostnaderna. borde vandra samma väg. Alla medborgare ska känna trygghet och förvissning om att de får precis lika god vård oavsett var de bor. Därför vill vi uppmärksamma regeringen på möjligheten att se över förutsättningarna för hur man kan öka det nationella samarbetet för läkemedelsförskrivning i .
mot · H2022474 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka lärarkunskaperna om företagande och entreprenörskap vid utformningen av all utbildning. Generellt sett är det önskvärt att attityden till entreprenörskap blir mer positiv i . För att få en ökad tillväxt är insatser som stimulerar till positiva attityder till entreprenörskap, speciellt hos unga, viktiga. För att ändra attityden till entreprenörskap och innovation är det viktigt att vid tidig ålder stimulera och uppmuntra kreativitet. Landets skolor behöver bli bättre på att bejaka och ta tillvara barns talanger och nyfikenhet. Det handlar om en grundläggande attitydförändring från skolans sida att stimulera och utveckla barns intresse för företag och företagsamhet. Skolan ska vara en plats där barn och ungdomar ska lära sig för livet. I skolan ska eleven finna inspiration för att lära sig saker om världen, sig själv och andra. Det är därför viktigt att öka lärarkunskaperna om företagande och entreprenörskap vid utformningen av all utbildning och därmed bör det införas fler kurser med företags- och affärskunskap för eleverna.
mot · H2022475 · 2014-11-10 00:00:00 — Hbt-certifiering inom offentligt finansierad vård och omsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av hbt-certifieringar av offentligt finansierad omsorg och vård. Alla verksamheter som erbjuder vård och omsorg till medborgarna bör bemöta sina kunder, patienter och brukare med kunskap och respektfullt bemötande utifrån ett hbt-perspektiv. har kommit långt när det gäller att motverka diskriminering av homo-, bi- och transpersoner, men är det långt kvar innan vår lagstiftning och vårt antidiskrimineringsskydd efterlevs till i alla offentligt drivna verksamheter. En viktig del i det fortsatta arbetet med att motverka okunskap och främja respekt och tolerans handlar om att på alla nivåer öka personalens kunskaper om hbt-personers särskilda förutsättningar och villkor. Det kan handla om i skolan, i ett äldreboende eller i landstingens ungdomsmottagningar. På alla nivåer behöver personalen ständigt utbildas i ökad hbt-kunskap. Certifieringsarbetet innebär ett åtagande där en överenskommen genomförandeplan, innefattande utbildningsinsatser och annat internt utvecklingsarbete, ska följas. Målsättningen måste vara att samtliga anställda ska ha en kunskapsnivå motsvarande grundutbildning i hbt-frågor. Kommuner och landsting måste säkerställa att man aktivt och kontinuerligt arbetar för att skapa en öppen och inkluderande arbetsmiljö utifrån ett hbt-perspektiv och skapa ett välkomnande och respektfullt bemötande av brukare, patienter och klienter utifrån ett hbt-perspektiv. Alla verksamheter bör ha en plan för att motverka diskriminering och klagomål utifrån sexuell läggning eller könsidentitet. Regeringen bör därför se närmre på möjligheterna att mer aktivt stödja och uppmuntra kommuner och landsting så att dessa i större omfattning kan erbjuda sina klientnära verksamheter en hbt-certifiering enligt ovanstående.
mot · H2022476 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa jakt på skarv. Skarven har brett ut sig över och har uppnått över 40 000 häckande par. Detta är en enorm ökning från tidigare då den näst intill varit utrotningshotad. Skarvbeståndet påverkar inte bara fiskbeståndet i negativ riktning utan får även förödande konsekvenser för den närmiljö där skarvarna vistas. På till exempel Gistaholmen i har skarvarna förvandlat den tidigare gröna närmiljön till en kal, vit och närmast spöklik miljö. Detta påverkar såväl människor som andra djur som lever och verkar i närheten av området. Skarven skyddas av EU:s fågeldirektiv (79/409/EEG) som förbjuder allmän jakt på sjöfågel. Undantaget från detta kan ges av , som dock endast kan tillåta viss skyddsjakt och exempelvis åtgärder som prickning av skarvägg. Detta har gjorts, men utan tillräcklig effekt. Regeringen bör se över möjligheten till utökad skyddsjakt på skarv för att inte hela vårt kustlandskap som bebos av skarven ska ödeläggas.
mot · H2022477 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om digitalisering och spridning av svensk dagspress. Till pliktlevereras svensk dagspress. har enligt sin instruktion och lag om pliktleverans i uppdrag att bevara dessa tidningar för framtiden och likaså tillgängliggöra dessa. har därför som ett led i detta arbete fått i uppdrag att mikrofilma svensk dagspress och att distribuera kopior av dessa till Lunds, , och . Uppdraget är dock inte uttryckligen reglerat i författning. Mikrofilmning av hela verk får enligt upphovsrättslagen endast ske i särskilda i lagen angivna fall, t.ex. i bevarandesyfte. Rätt att sprida dessa kopior utan upphovsmannens samtycke är inte möjligt. Mikrofilmning är en gammal teknik och den sätter väsentliga begränsningar för dem som ska utnyttja den konverterade informationen. Allt talar därför för att den analoga tekniken bör ersättas med en modern digital teknik. Vad som efterfrågas är teknik som möjliggör spridning av digitaliserad svensk dagspress på nätverk. En digitalisering av pliktexemplar och spridning av dessa via nätverk till Lunds, , och är inte möjligt enligt upphovsrättslagen. En digitalisering och spridning kräver en sådan kollektiv avtalslicens som föreslås med den nya 42 d § i SOU 2012:24. Lunds, , och universitetsbiblioteks tillgängliggörande av elektroniskt material till allmänheten är inte möjligt enligt gällande rätt utan kräver också kollektiv avtalslicens enligt förslaget till 42 d § i SOU 2012:24. Den nya lagen om pliktexemplar som sprids på nätverk innebär att exemplar inte levereras till andra bibliotek än . Det fanns enligt utredningen inte något motiv för detta eftersom det digitala materialet på ett enkelt och kostnadseffektivt sätt kan spridas vidare förutsatt att eller den som vill tillgängliggöra materialet har tecknat en sådan avtalslicens som föreslås med den nya 42 a § 2 st och 42 d § i SOU 2012:24. finansieras genom statsanslag mikrofilmningen av svensk dagspress. Den digitala tekniken har så uppenbara fördelar att en fortsatt mikrofilmning inte är försvarbar. En spridning på nätverk förutsätter emellertid att statsanslag omfördelas från mikrofilmning till digitalisering samt att budgetmedel allokeras för erläggande av licenser. Eftersom de digitala tidningar som sprids på nätverk kommer att pliktlevereras endast till enligt ny lag måste medel avsättas för avtalslicenser. En översyn av hur universitet och högskolor ska kunna säkerställa sin forskning i den utsträckning de är beroende av dagspress bör initieras. Vid en sådan översyn bör dessutom en analys ske av hur det befintliga fjärrlånesystemet skulle kunna omformas och till och med utvecklas på sådant sätt att det möjliggör en spridning av digitaliserad dagspress och annat material som finns på och som efterfrågas vid landets universitet och högskolor.
mot · H2022478 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att kvinnors historia, kultur och samhällsliv visas för samtiden och bevaras för framtiden. För , på i , togs beslutet att kvinnors historia ska lyftas fram i FN:s alla medlemsländer. Resultatet har har varit minst sagt blandat. Men vi har anledning att vara stolta över de steg som tagits kring att belysa kvinnohistorien på museerna här i , men än återstår mycket att göra. Intresset för ett museum med fokus på kvinnor är stort och tycks bara öka. Detta tyder på ett tomrum i det kulturella utbudet och på att de museer vi har fyller detta. På många museer figurerar kvinnan enbart i skuggan av mannen. Utställningarna ger en skev bild av verkligheten och en stor del av vår historia går förlorad då fokus läggs på männens roll i vår historia. Undersökningar visar att institutionerna använt en oproportionerligt stor del av tillgängliga medel till att synliggöra manlig kultur. Mänsklighetens historia har i själva verket outtalat förblivit mannens historia. I finns några kvinnohistoriska museer, till exempel Museum i . Detta räcker inte. Vi behöver ett nationellt kvinnomuseum som kan agera kunskapskälla, orientera ny forskning och inspirera andra museer såväl som deras besökare. tillsatte dåvarande regering en särskild arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet skulle kunna ges ett större genomslag i museernas verksamhet. Arbetsgruppen ”på museerna” lämnade sin slutrapport . Tyvärr utreddes inte frågan om ett särskilt museum. Detta gör att frågan inte kommit någonvart vad avser ett nationellt museum. Den tidigare utredningen bör därför följas upp med fokus på hur ett särskilt kvinnomuseum kan bli verklighet. Frågan måste på allvar utredas. Kanske ska det inrymmas i något annat museum eller samlokaliseras på något sätt, alternativen är många. Föreningen som arbetar för instiftandet av ett kvinnohistoriskt museum visar genom sina undersökningar att andelen kvinnor som avbildas eller namngivs på svenska museer är respektive , det vill säga inte ens en tredjedel av den totala mängden. Genom att instifta ett nationellt kvinnomuseum kan regeringen säkerställa att kvinnors insatser visas för samtiden och bevaras för framtiden. , , och har redan tagit steget och bör nu följa deras exempel. Vi behöver få upp frågan om hur kvinnors historia belyses på våra svenska museer. Ett nationellt museum för kvinnohistoria skulle vara ett sätt för att ta nästa steg i arbetet med att göra oss till ett föregångsland i jämställdhetsfrågor. Regeringen bör därför utreda förutsättningen för dylika museum.
mot · H2022479 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över bärplockarnäringens situation i . natur är en av våra stoltaste gemensamma tillgångar. När det talas om utomlands är det ofta allemansrätten och den vackra naturen som belyses. Även inrikes får svenskarna njuta av detta. En stor del av den svenska matkulturen såväl som många av de svenska nationshögtiderna innefattar bär som plockats vilt. Tyvärr finns här även en baksida. Regeringen har tidigare tagit tag i problematiken med bärplockare som reser till från länder utanför Europeiska unionen och blir lurade. har tyvärr en ny form av problematik uppdagats. Många plockare från inom Europeiska unionen blir , via förmedlingar och rekryterare i sina hemländer, erbjudna att resa till för, vad de tror är, en sommar av hårt arbete mot en för dem god inkomst. Tyvärr vittnar många historier istället om en problematik där plockarna blir exploaterade genom fråntagande av pass och tvingade till långa arbetsdagar mot en oskäligt låg ersättning. Detta är svårt att upptäcka och åtgärda med dagens lagstiftning då de kommer från EU-länder vilket ger dem rätten att resa och arbeta fritt. En möjlig lösning för att åtgärda problematiken med oseriösa arbetsgivare som bedriver exploatering och bedrägeriverksamhet gentemot dessa bärplockare vore att införa ett krav på F-skattsedel för utländska företag inom bärbranschen. Detta skulle kunna utformas liknande det register regeringen undersöker att tillsätta för utländska byggföretag. Ett införande av ett register eller ett krav på F-skattsedel vore ett viktigt steg för att tydligare kunna kontrollera arbetsmiljön och lönebildningen för utländska bärplockare. Det ger skogsägare möjligheten att kunna kontrollera lokala plockare och stärker därmed deras rättssäkerhet. Ytterligare en väg mot att förbättra situationen inom bärnäringen vore införandet av en certifiering för företag vars bär är plockade och införskaffade på ett rättvist sätt. Krav- och Fair Trade-certifiering är exempel på framgångsrika konsumentvänliga certifieringar vilka skapar incitament för företag att certifiera sig med. allemansrätt är någonting svenskar känner stark stolthet inför. Detta får inte urholkas av oseriösa aktörer som profiterar på öppenhet och fri rörlighet. Därför är det viktigt att ta tag i problematiken med bärplockarnäringen.
mot · H202248 · 2014-11-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör stimulera kommunerna att införa nyckelfri hemtjänst. Allt fler rapporter kommer in angående äldre som råkat ut för stölder, rån och överfall i sina egna hem. För att säkerställa våra äldres trygghet så borde regeringen genom införandet av ett statligt öronmärkt bidrag stimulera kommuner att installera någon form av nyckelfria lås. Nyckelfri hemtjänst fungerar så att vid ankomst till brukaren verifierar hemtjänstpersonalen sin identitet över ”blåtand” mellan mobiltelefonen och låsenheten, vilket låser upp låset. Administrationen av behörigheter och uppdatering av programvaran hanteras centralt till alla mobila enheter. Inloggning i mobiltelefonen sker med användarnamn och personlig kod. Det som avgör vilka dörrar personalen är behörig att öppna, styrs av de personliga inloggningsuppgifterna. Samma mobiltelefon kan därför användas av olika personer under olika arbetspass. Ett sådant system förhindrar att obehöriga kan ta sig in i lägenheten genom att falskt utge sig för att vara anställda i . Systemet har även många andra fördelar, så som att tid kan sparas då det ger ökad effektivitet och att vården fokuseras på brukaren samt det sociala innehållet. Ingen i behov av hjälp riskerar att bli liggande hjälplös i utan att någon noterar detta, eftersom systemet registrerar när och hur länge någon varit hos brukaren. Andra stora fördelar är enkel nyckelhantering för personalen, hög säkerhet och säker drift med digitala nycklar, mekanisk öppning och ökad trygghet för brukaren då nycklar ej kan komma i oönskad cirkulation. Detta innebär att bara den som är behörig kan komma in i brukarens lägenhet. Nyckelfri hemtjänst är helt enkelt ett steg mot en professionell och trygg hemtjänst. Initialt är installation av systemet en relativt stor kostnad för kommunerna. Därför vill jag att regeringen inför någon form av stimulansbidrag till de kommuner som väljer att införa detta system.
mot · H2022480 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk bärexport. I de svenska skogarna växer det under ett normalt bärår vilda bär. De vanligaste är blåbär (), lingon () och hjortron (). Ungefär tre fjärdedelar av alla dessa bär växer i de norrländska skogarna. Trots den stora mängd bär som finns att tillgå är det endast mellan 10 000 till vilda bär som plockas till bärindustrin . Utöver det plockas även mindre mängder till husbehov. Uppskattningsvis är det högst av bären i de svenska skogarna som tas tillvara av bärplockare . I är hälsokostprodukter baserade på blåbär en industri som omsätter . Av den svenska exporten av blåbär går mer än hälften till och då främst till . Här finns en exportmarknad som har goda möjligheter att växa och utvecklas. Bären i de svenska skogarna är en resurs vars ekonomiska potential inte utnyttjas fullt ut. Forskningen kring vad bären kan användas till är bara i sin linda men när industrin börjar intressera sig för bären kommer vi snabbt se en fördubbling eller mångdubbling av bärindustrins omsättning. Då gäller det att svensk industri kan svara för den ökade efterfrågan. Jag föreslår därför att regeringen ser över möjligheterna för svensk bärindustri att möta en ökad framtida efterfrågan på svenska bär från utlandet.
mot · H2022481 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om systematiska snatteribrott. Snatterier kostar svenska handlare miljardbelopp . Handeln beräknar att det stjäls för ungefär 5 miljarder i svensk detaljhandel , varav en betydande del av detta är snatterier. Snatterierna är ett stort problem för såväl handeln som samhället i stort. Förutom den ekonomiska skadan som handlarna lider får det även konsekvenser för konsumenterna i form av högre priser samt skapar otrivsel hos kunder och butikspersonal. Snatteri är ett egendomsbrott som innebär stöld av varor för ett relativt lågt värde från butik. Snatteri är i princip detsamma som stöld, men skillnaden är att brottet är att anse som ringa med hänsyn till det tillgripnas värde och övriga omständigheter. Gränsen för snatteri går enligt gällande rättspraxis vid . Gärningsmännen vid snatteri grips ofta på bar gärning, vilket leder till att en relativ stor andel av brotten kan upp. klarades av de anmälda brotten upp genom personuppklaring, det vill säga att en person kan bindas till brottet. Det vanligaste straffet för snatteri är böter, men den som grips och lagförs för brottet blir även registrerad i polisens belastningsregister . För att få ned antalet snatteribrott är det viktigt att straffsatserna – särskilt vid upprepad brottslighet – är av ett sådant värde att det avskräcker från ny brottslighet. är det till exempel så att även om man av exempelvis begår en mängd snatterier där den enskilde varans värde är , döms man ändå för snatteribrott och inte stöld. Detta gör att påföljderna i sig inte är avskräckande nog för den här typen ut av seriebrottslighet. Systematiska och upprepade stölder till ett värde bör därför betraktas som stöld i påföljdshänseende.
mot · H2022483 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag om en statlig skadeståndsgaranti för brottsoffer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag om höjda skadeståndsnivåer för allvarligt kränkande brott, såsom grova vålds- och sexualbrott. har länge drivit frågan om att reformera det svenska systemet för indrivning av skadestånd och utbetalning av brottsskadeersättning. Att systemet förändrats så att inte längre slentrianmässigt kan sätta ned utdömda skadestånd till en lägre summa i form av brottsskadeersättning, är mycket glädjande. återstår främst två av de tre brister länge påtalat: För det första är själva ordningen med att brottsoffer först måste driva in utdömda skadestånd av gärningsmän via kronofogden och sedan vända sig till försäkringsbolag, innan de kan vända sig till och ansöka om brottsskadeersättning, mycket otillfredsställande. För att minska onödigt lidande för brottsoffret, vill vi att regeringen utarbetar ett förslag om en statlig skadeståndsgaranti för brottsoffer. För det andra stämmer dagens skadeståndsnivåer, avseende kränkthetsersättningar, illa överens med det allmänna rättsmedvetandet. Detta har inte minst framgått av studien och upprättelse – En rättssociologisk studie av kränkningsersättning till brottsoffer från 2012. Vi vill därför också att regeringen tar fram ett förslag som avsevärt höjer skadeståndsnivåerna för allvarligt kränkande brott såsom grova vålds- och sexualbrott.