mot · H102Fi11 · 2014-04-29 00:00:00 — har allt fler debattörer pekat på att den stora utmaningen vad gäller välfärden kommer att handla om personalförsörjningen inom de olika välfärdsområdena. Den demografiska utvecklingen, parad med avfolkningen av landsbygden, kommer att leda till att personalförsörjningen av de offentliga välfärdstjänsterna på landsbygden sätts under press. TCO har studerat denna fråga närmare i en rapport som publicerades i höstas.61 Rapporten visar att det kommer att råda brist för flera yrkeskategorier inom välfärden. Framför allt beräknas bristen på omvårdnadspersonal vara stor. Det är främst ökad efterfrågan inom äldreomsorgen, dvs. att andelen äldre ökar, som driver denna utveckling. Kommuner och Landsting (SKL) har i en nyligen publicerad rapport beräknat att 125 000 undersköterskor behöver anställas de närmaste tio åren.62 Jämställdhet mellan kvinnor och män är i grunden en fråga om demokrati och mänskliga rättigheter. ekonomiska politik syftar till att omfördela makt och resurser så att kvinnor och män ges samma utrymme och möjlighet till egen försörjning, att förfoga över sin egen tid och vara delaktiga i beslut som rör det egna livet och samhällsutvecklingen. Att förändra arbetslivets villkor och fördelningen av avlönat och oavlönat arbete är nyckelfaktorer för att uppnå jämställda livsvillkor i livet. Ekonomisk jämställdhet har också positiva effekter på den mer övergripande samhällsekonomiska utvecklingen, vilket uppmärksammats i en rad studier . Studierna har ofta tagit sin utgångspunkt i skillnaderna i förvärvsfrekvens mellan kvinnor och män och pekar på de stora samhällsekonomiska vinster som går att göra om kvinnor förvärvsarbetar i samma utsträckning som män. Nedan refereras till ett par av dessa studier. En räknar med att en fjärdedel av den ekonomiska tillväxten i kan förklaras av kvinnors ökade sysselsättning. Ett liknande resultat återfinns i en uppmärksammad studie av som baseras på tillväxt. Av genomsnittliga årliga tillväxt på beräknar att förklaras av ökad sysselsättningsgrad bland kvinnorna.63 menar vidare att om kvinnor skulle förvärvsarbeta i samma utsträckning som män skulle detta kunna öka BNP och eurozonens BNP med 13 procent.64 Skillnaden i antalet arbetade timmar beror dels på att kvinnor i högre utsträckning än män jobbar deltid, dels på lägre sysselsättningsgrad. I diagram 22 nedan visas utvecklingen av kvinnors och mäns sysselsättningsgrad (16–) . Bortsett i samband med 1990-talskrisen har skillnaden i sysselsättningsgrad varit tämligen på . Detta sysselsättningsgap motsvarar ca 117 500 personer. Diagram 22 Sysselsättningsgrad, kvinnor och män, , 1988–201465 Källa: SCB (). Diagram 23 Andel män respektive kvinnor med en veckoarbetstid < 35 h, 2005–2013 Källa: , dnr 2014:540. En lika stor sysselsättningspotential finns i att minska skillnaderna mellan mäns och kvinnors deltidsarbete. jobbade av de sysselsatta kvinnorna deltid. Motsvarande siffra för männen var (se diagram 23 ovan). Om kvinnor skulle arbeta heltid i samma utsträckning som männen skulle 540 000 fler kvinnor få en heltidsanställning. Baserat på genomsnittlig deltid bland de deltidsanställda går det att räkna ut vad detta deltidsgap motsvarar i antal heltidstjänster (se tabell 7 nedan). Som framgår av tabellen skulle sysselsättningen öka med ca 162 000 heltidstjänster om kvinnorna jobbade heltid i samma utsträckning som männen. Tillsammans med ett stängt sysselsättningsgap på 117 500 personer innebär detta alltså att om kvinnor förvärvsarbetade i samma utsträckning som männen skulle sysselsättningen bland kvinnorna öka med nästan 280 000 heltidstjänster. Tabell 7 Ökning av antalet sysselsatta i termer av heltidstjänster om kvinnors sysselsättningsgrad och deltidsarbete blir densamma som männens, 2013 Källa: , dnr 2014:540, egen beräkning. En förutsättning för att ett ökat arbetsutbud ska materialiseras i form av ökad sysselsättning är att det finns en efterfrågan som matchar det ökade utbudet. Men med tanke på att av kvinnorna arbetar inom s.k. bristyrken torde det finnas en stor sysselsättningspotential i ett ökat arbetsutbud bland kvinnorna. Många av de deltidsarbetande kvinnorna vill också arbeta på heltid. Av de ca 730 000 kvinnor som arbetar deltid uppger 207 000 kvinnor att de saknar lämpligt heltidsarbete, men skulle vilja ha det. Till det ska läggas att 143 000 jobbar deltid på grund av vård av barn.66 Sammanfattningsvis kan vi konstatera att ökade möjligheter för kvinnor att förvärvsarbeta inte bara innebär en vinst för enskilda kvinnors möjlighet till egen försörjning, utan också för samhällsekonomin. vill genomföra ett antal strategiskt viktiga reformer för att minska löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och omfördela ansvaret för det obetalda hemarbetet. Vi vill individualisera föräldraförsäkringen, så att det blir en självklarhet för både kvinnor och män att ta ansvar för sina barn. Det faktum att kvinnor tar ut drygt tre fjärdedelar av föräldraledigheten är ett av huvudskälen till den strukturella diskriminering som drabbar kvinnor i arbetslivet. Under föräldraledigheten etableras också mönstret att kvinnor bär huvudansvaret för hushållsarbetet, vilket tenderar att påverka arbetsmönster och inkomstmöjligheter under resten av livet. Vi vill stärka rätten till fast anställning och heltidsarbete. Otrygga anställningar, oregelbundna arbetstider och deltider är betydligt vanligare i kvinnodominerade yrken och är en stor del av förklaringen till kvinnors lägre inkomster. Vi satsar på ett kraftigt förstärkt stimulansbidrag till barnomsorg på obekväm arbetstid. De flesta yrken inom vård, omsorg och service, där kvinnor är överrepresenterade, innebär krav på att arbeta kvällar, och nätter. Om det ska kunna gå att förena dessa yrken med föräldraskap utan att tvingas jobba deltid måste barnomsorgen göras tillgänglig också utanför kontorstid. Vi föreslår också att ensamstående föräldrar ska ges möjlighet att få barnomsorg i hemmet till vanlig förskoletaxa när barnen är sjuka och inte kan vara i förskolan, vilket stärker ensamföräldrars ställning på arbetsmarknaden. Vi gör också omfattande satsningar på välfärdssektorn. Vi höjer de generella statsbidragen till kommuner och landsting och budgeterar för ett stort antal riktade satsningar på vården, skolan och omsorgen. Våra satsningar innebär både höjd kvalitet och fler anställda i välfärdsverksamheterna, och minskar därmed behovet av oavlönat omsorgsarbete. Vi satsar också på fortbildning för barnskötare, undersköterskor och vårdbiträden och bättre villkor för specialistutbildningen för sjuksköterskor, vilket skapar förutsättningar för bättre löner och arbetsvillkor i dessa yrken. Därtill föreslår vi ett kraftigt höjt underhållsstöd. Lönebildningen sköts av parterna i avtalsförhandlingar, och det är en modell vi värnar om. Vi kan dock konstatera att de strukturella löneskillnaderna mellan mans- och kvinnodominerade yrken inte rubbats nämnvärt, trots uppställda målsättningar i flera avtalsrörelser. Det har blivit tydligt att det statliga tolkning av det s.k. märket67 är en del av problemet. menar att uppdrag måste förtydligas, så att det klart framgår att en ansvarsfull lönebildning innefattar en utjämning av de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken. Med dessa förslag tar vi viktiga steg mot en jämställd fördelning av arbete och inkomster. De reformer vi föreslår skapar också förutsättningar för en utjämning av de relativa löneskillnaderna mellan kvinnor och män. 8Investeringar för fler jobb och grön omställning har en rad tunga instanser kritiserat regeringen för bristen på offentliga investeringar. De offentliga investeringarna har trendmässigt fallit som andel av BNP (se diagram 24 nedan). Framför allt är det de kommunala investeringarna som minskat och konstaterar att mycket talar för att dessa borde öka framöver (vilket de även gjort ).68 Även SNS Konjunkturråd har analyserat frågan om de svenska investeringarnas utveckling. De analyserar bl.a. hur olika typer av investeringar har utvecklats. Deras slutsats är att det är investeringarna i infrastruktur och fastigheter som är låga, vilket gäller såväl i ett historiskt som i ett internationellt perspektiv (för länderjämförelse avseende bostadsinvesteringar, se diagram 25 nedan). De konstaterar vidare att det snarare är det låga bostadsbyggandet än hushållens skuldsättning som ligger bakom de senaste årens stigande huspriser.69 Diagram 24 Offentliga sekt. Källa: SCB. I Konjunkturläget studerade () utvecklingen av de svenska investeringarna i infrastruktur. KI konstaterar att det skett en betydande utbyggnad av järnvägen i . Investeringarna i infrastruktur har som andel av BNP ökat . Parallellt med denna utveckling har emellertid volymerna av såväl gods- som persontrafik ökat i ännu högre grad. Detta gäller särskilt persontrafiken, som har ökat med . Utbyggnaden av järnvägen står med andra ord inte i paritet med den ökade trafikmängden. De största bristerna återfinns framför allt i storstadsregionerna med betydande flaskhalsar. Dessa brister innebär emellertid också att kapaciteten på andra järnvägssträckor inte kan utnyttjas optimalt. Därutöver finns det även på andra håll problem med enkelspår och brist på mötesplatser. De låga investeringarna är ett stort samhällsproblem. Vad gäller bostäderna är situationen särskilt bekymmersam i storstadsregionerna och på en del universitetsorter. Utöver de individuella problem som bostadsbristen för med sig är det också ett samhällsekonomiskt problem. En väl fungerande arbetsmarknad förutsätter att människor har möjlighet att flytta och bosätta sig på de orter där jobben och utbildningarna finns. Samma sak gäller för infrastrukturen. Brister i infrastrukturen försvårar resandet till och från arbetet och försämrar därmed arbetsmarknadens funktionssätt. Förseningarna i godstrafiken drabbar också företagen och hämmar tillväxten. Detta ökar risken för att många företag väljer bort järnvägen till förmån för vägtransporter, vilket ökar klimatbelastningen av godstrafiken. behöver en ny bostadspolitik. Alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. Så är det inte i bostadsbristens . Hyresrätten är därför av särskilt stor betydelse. Alla hyresrätter med rimliga hyror behövs. De ska inte dras undan hyresmarknaden genom ombildningar till bostadsrätter. säger nej till marknadshyror. Cirka 290 000 unga vuxna saknar ett eget boende. För att fylla behovet skulle det behövas ca 190 000 bostäder. vill möta bostadsbristen genom ett ökat bostadsbyggande. Genom investeringar i nyproduktion och upprustning av bostäder skapas också samhällsnyttiga jobb. mål är att det ska byggas 40 000 bostäder varav en majoritet ska vara hyresrätter. Vi vill därför utforma ett statligt stöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter till rimliga hyror och med låg energiförbrukning och bästa möjliga miljöhänsyn. Med vårt förslag möjliggörs en fördubbling av antalet nyproducerade hyresrätter jämfört med . Stödet ska riktas mot tillväxtorter och orter där bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är särskilt stor. Även kooperativa hyresrätter omfattas av stödet. vill upprusta befintligt bostadsbestånd för dagens och framtidens behov. Renoveringsbehovet, inte minst i miljonprogrammens bostäder, är stort. Vi bedömer att 60 000 bostäder kan upprustas och renoveras energieffektivt med våra förslag. Vi vill skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med ökad tillgänglighet och med låg energiförbrukning samt låga koldioxidutsläpp. Vi vill införa ett nytt upprustningsprogram till flerfamiljshus. ROT-avdraget för villor och bostadsrätter vill vi tidsbestämma så att det finns kvar t.o.m. utgången av 2017. Vi avser att återkomma med krav på energieffektiviseringar så att ROT-stödet används till klimatanpassningsåtgärder. Av fördelningspolitiska skäl föreslår vi att den maximala skattereduktionen sänks till 2016 och 2017. Det är dags att styra om subventionerna till att bygga bort bostadsbristen och renovera miljonprogrammen. Vi vill införa ett särskilt stöd till upprustning av välfärdslokaler. Stödet är riktat till att påbörja och tidigarelägga underhåll och investeringar i välfärdslokaler som skolor, förskolor eller äldreboenden i eller landstingsägd regi, med krav på minskad energiförbrukning. Det är hög tid att hela samhället görs tillgängligt för alla medborgare. Bristande tillgänglighet ska skrivas in i diskrimineringslagstiftningen utan de undantag som regeringen föreslår. Genom den här typen av gemensamma investeringar visar vi omtanke om varandra och om framtida generationer. En sammanställning av våra satsningar på investeringar och energiomställning i byggsektorn återfinns i tabell 8 nedan. Tabell 8 Investeringar och energiomställning i byggsektorn Diff mot regeringen, 8.3Investeringar i grön infrastruktur Genom breda samhällsnyttiga investeringar i grön infrastruktur bidrar vi till att nå både miljö- och klimatmål. Med ett systemskifte inom infrastrukturen för en grön omställning kan bli ett bättre samhälle med fler jobb. För detta krävs kraftiga statliga investeringar i järnväg och kollektivtrafik. Då ges förutsättningar för att andelen kollektivtrafikresenärer och godskapaciteten på spår kan öka som vägtransportvolymerna minskar. Enligt beräkningar från WSP 2014 har de samlade investeringarna i olika typer av infrastruktur mer än halverats . uppgick investeringarna till av BNP för att under ligga på en nivå kring av BNP. har under investerat mindre i infrastruktur än andra utvecklade industriländer. I står inrikestransporterna för en tredjedel av våra växthusgasutsläpp. Med regeringens ram och åtgärdsplanering för infrastruktursatsningar för perioden –2025 saknas instrument för att genomföra ett systemskifte till hållbara transportlösningar och kraftigt minskade utsläpp inom sektorn. Utsläppen från vägtrafiken måste minska, inte minst i våra tätorter. Vi avfärdar storskaliga motorvägsprojekt som Förbifart , som kommer att leda till ökade utsläpp och slukar resurser från kollektivtrafiken. Vi vill införa en vägslitageavgift på lastbilstransporter för att minska utsläppen och öka förutsättningarna för hållbara transporter. Avsaknaden av ett sammanhållet järnvägssystem minskar dessutom möjligheterna för att kostnadseffektivt nyttja bristfälliga anslag för underhåll och investeringar. SJ måste få tydliga mål som prioriterar samhällsnyttan. Avregleringar och privatiseringar inom järnvägen måste ersättas med ett gemensamt och sammanhållet järnvägssystem som sätter resenären och godstransportören i centrum. bör därför återregleras och samhället ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De satsningar vill göra på järnvägen skapar utrymme för en kraftigt ökad kapacitet och därmed större punktlighet för resenärer och gods. För investeringar i närtid krävs ett särskilt fokus på att bygga bort flaskhalsar. För att öka godskapaciteten krävs i första hand ett ökat underhåll och fler spår. () uppskattar i en rapport att svensk industri förlorar på grund av bristfälliga järnvägstransporter. Men det är även nödvändigt att investera i lågtrafikerade banor och anslutningar till de större banorna samt att bygga nya godsspår till hamnar, företagsområden och kombiterminaler. vill även se en flexibel investeringspott för hållbara transportlösningar för näringslivet för att snabbt kunna svara på de behov som är svåra att förutse. Den uppkomna efterfrågan på hållbara godstransporter för gruvnäringen i norra och Bergslagen samt ett ökat behov av kombiterminaler är sådana exempel. Om tåget ska kunna konkurrera med flyget krävs avsevärt kortare restider längs de stora stråken. Vi vill även bygga höghastighetsbanor som skulle skapa attraktiva resmöjligheter för långväga resenärer som invånarnas regionala tillgänglighet till arbetsplatser och utbildning förbättrades. Genom en ny höghastighetsbana mellan och kan t.ex. restiden kortas ned till lite som banutrymme frigörs för en kraftfull ökning av godskapaciteten. vill skapa förutsättningar för att fördubbla andelen resor med kollektivtrafik till 2020. Trafikpolitiken ska se till att alla har bra kommunikationer oavsett var man bor. måste trafikens miljöproblem med klimatförändringar, hälsoproblem och buller lösas på ett tillfredsställande sätt. Privatbilismen måste minska, inte minst i våra städer och tätorter. Då krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik både i storstäderna och på landsbygden samt ökad tillgång och utbyggnad av alternativa drivmedel. Detta kommer inte minst att kräva kraftfulla åtgärder för att motverka den trängsel och kapacitetsbrist som råder i kollektivtrafiken i . En fokusering på att öka andelen resande med kollektivtrafik och cykel förutsätter ökad statlig finansiering för detta ändamål till kommuner och regioner. Därför genomför vi generellt statligt stöd till den regionala och lokala kollektivtrafiken. Detta skapar förutsättningar för en attraktivare och billigare kollektivtrafik. För att skapa alternativ till bilresor även på landsbygden föreslår vi ett riktat statligt stöd för kollektivtrafik i dessa områden. Vi vill dessutom genomföra ett storskaligt försök med avgiftsfri kollektivtrafik i ett glesbefolkat respektive ett tätbefolkat län. En sammanställning av våra satsningar på grön infrastruktur återfinns i tabell 9 nedan. Tabell 9 Investeringar i grön infrastruktur Diff mot regeringen, Banunderhåll lågtrafikerade banor och kapillärspår 8.4Energiomställning och investeringar i grön teknik Att ta sig an de klimatutmaningar som världen står inför är att visa solidaritet med kommande generationer. satsar stort och har höga mål och det krävs kraftfulla satsningar på miljötekniska innovationer. Genom en strategisk satsning på forskning och utveckling av miljöteknik kan ytterligare stärka sin position inom områden där vi redan står starka och därmed lägga grunden till nya företag, ökad sysselsättning och ökad export av miljöteknik. Vindkraft är den energikälla som ökar mest i världen och utvecklingen i visar på samma trend. Även den globala marknaden för solenergi växer kraftigt. har ett avancerat kunnande inom solceller, termisk solkraft och solvärme som vi inte utnyttjat fullt ut. För att snabba på utbyggnaden av solenergin i föreslår ett planeringsmål för utbyggnaden av solenergi. mål är att ska vara förnyelsebart 2040. För att nå det målet krävs en kraftig ambitionshöjning inom ramen för elcertifikatsystemet. Det krävs även mer resurser till energiforskningen. Vi ser solenergi, smarta nät, ellagring och vågenergi som prioriterade för denna satsning. Svensk export av miljöteknik skapar jobb i och bidrar till att de globala klimatutmaningarna minskar. För många privata aktörer är emellertid investeringar i miljö- och energiteknik för kapitalkrävande och riskabelt. Därtill är det privata riskkapitalet inriktat på snabb avkastning, vilket ofta inte är möjligt inom miljötekniken där tidshorisonten är lång. Det finns således behov av marknadskompletterande finansiering inom detta segment. avsätter därför till en miljöteknikfond, sammanlagt –2021. Inriktningen ska vara hållbar industriell utveckling genom minskad resursanvändning och energiförbrukning. Fokus ska ligga på kommersialisering av forskningsresultat. Statliga bidrag för stöd till lokala klimatinvesteringar har tidigare framgångsrikt bidragit till utveckling av miljöteknik. En bred samverkan mellan offentliga och privata aktörer skapade utveckling för miljötekniken inom biogasområdet och bidrog till ökad export av miljöteknik. Med dessa erfarenheter vill genomföra den största satsningen i svensk politik på lokala hållbara investeringar genom Klimatprogrammet. Genom statligt investeringsstöd ska utsläppsminskningar och sysselsättning stimuleras i kommuner och landsting i samarbete med företag. Klimatprogrammet ska t.ex. kunna användas inom områdena energi, trafik, avfall, konsumtion och för information och demonstrationsåtgärder. Genom energieffektivisering, satsning på biogas och infrastruktur för elbilar kommer programmet att bidra till långsiktigt klimatarbete i kommunerna och ge incitament för lokala klimatstrategier. Vår bedömning är att Klimatprogrammet är ett kraftfullt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser och stimulera utveckling av ny miljöteknik, nya företag och ökad sysselsättning. En sammanställning av våra satsningar på energiomställning och grön teknik återfinns i tabell 10 nedan. Tabell 10 Investeringar i energiomställning och grön teknik Diff mot regeringen, 9Ett hållbart arbetsliv med plats för fler 9.1Aktiv arbetsmarknadspolitik och förbättrad a-kassa Arbetslösheten uppgår till 8,1 procent.70 Långtidsarbetslösheten har ökat kraftigt sedan regeringen tillträdde 2006 och visar inga tendenser att minska. Matchningen på arbetsmarknaden – en av arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter – har tydligt försämrats. Många branscher har svårt att rekrytera på grund av brist på människor med rätt utbildning och kompetens. En förklaring till detta är att regeringen kraftigt har minskat på möjligheterna till omskolning och vidareutbildning. Regeringen har baserat sin arbetsmarknadspolitik på att det är en fråga om attityder hos de arbetslösa och anspråk på löner och arbetsvillkor. På grund av regeringens prioritering av kontroller av de arbetslösa och lågkvalitativa arbetsmarknadsåtgärder har arbetsmarknadspolitiken blivit mycket ineffektiv. anser att arbetsmarknadspolitiken behöver läggas om i grunden, så att tonvikten i stället läggs på god matchning, kunskapshöjande insatser och funktionella stöd riktade till dem som bäst behöver dem. Den borgerliga regeringens satsningar på jobbgaranti och sänkta arbetsgivaravgifter för unga har inte haft någon effekt på ungdomsarbetslösheten. Det som krävs för att komma till rätta med den höga ungdomsarbetslösheten är framför allt en politik för fler jobb i . Men det behövs också en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik som rustar arbetslösa ungdomar för framtiden och erbjuder dem en väg in i arbetslivet. Vi behöver investera i de ungdomar som står utanför arbetsmarknaden och ge dem en möjlighet att gå från arbetslöshet till arbete eller studier. Med vår politik och de utbildnings- och arbetsmarknadsinsatser vi föreslår kommer alla unga arbetslösa att erbjudas ett jobb eller en utbildningsplats . 9.1.1Utbildning för förbättrad matchning Många arbetslösa saknar grundläggande utbildning. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete och det är även nödvändigt för att kunna studera vid yrkeshögskola eller universitet. För att öka människors frihet och valmöjligheter på arbetsmarknaden vill vi införa en rätt för unga upp till att läsa in gymnasieskolan. Vi utökar därför antalet platser inom den kommunala vuxenutbildningen kraftigt. Trots en hög arbetslöshet saknas kvalificerade yrkesarbetare inom flera branscher och yrken. Arbetsmarknadsutbildning är ett av de viktigaste verktygen i en aktiv arbetsmarknadspolitik och leder i hög utsträckning till arbete. Vi föreslår att antalet platser fördubblas jämfört med . Utflödet från arbetsmarknadsutbildningen till jobb har dock minskat , vilket vittnar om att kvaliteten i utbildningarna behöver bli bättre och att man måste försäkra sig om att man i hög grad inriktar sig på bristyrken. Särskild vikt ska läggas vid att erbjuda utbildningar till kvinnor, som länge varit underrepresenterade i arbetsmarknadsutbildningarna. Vi vill också se fler platser i yrkesinriktad utbildning i övrigt. Yrkesvux bör bli en permanentad satsning och antalet platser vid behöver öka. Även kvaliteten i gymnasiets yrkesinriktade program behöver öka, vilket kan ske bl.a. genom att ge arbetsmarknadens parter större inflytande över utbildningarna och genom att alla program ger grundläggande högskolebehörighet.