mot · H102Fi12 · 2014-04-29 00:00:00 — För många småbarnsfamiljer innebär det ett problem att dagiset är stängt under långa perioder , eller när det har s.k. planeringsdagar. Sommaruppehållet medför ofta att familjen inte får någon egentlig ledig tid tillsammans, då den ena föräldern måste jobba medan den andra tar hand om barnen. vill införa en lagstadgad rätt till s.k. förskoledagar, där en förälder från varje hushåll med barn i åldern 1–ges rätt att ta ut fem dagars obetald tjänstledighet. Omkring 320 000 hushåll skulle komma att beröras av förslaget, och kalkylerar med att vart fjärde hushåll också skulle nyttja möjligheten. Enligt nuvarande regelverk kan nyblivna föräldrar ta ut föräldrapenning gemensamt, s.k. dubbeldagar. Dessa är dock begränsade till och får heller inte användas av de reserverade dagarna. vill öka gränsen samt göra det möjligt att använda . Förslaget är helt frivilligt. Kontaktdagar är en möjlighet för föräldrar att med statligt stöd kunna spendera tid med sina barn på skola eller fritidshem. Systemet har tidigare funnits , senast . vill återinföra kontaktdagarna, vilket innebär att varje förälder får rätt till en kontaktdag och barn i åldern , med en ersättning baserad på SGI. Syftet är att underlätta för föräldrar att engagera sig i barnens skolgång och att finnas som stöd vid behov. Bland de omkring 800 000 barn som kan komma att beröras av reformen kalkylerar vi med att nyttjandet ligger per barn och år, vilket är i linje med hur det såg ut innan reformen avskaffades. kan kommuner ansöka om statsbidrag för ökade kostnader för omsorg som erbjuds under obekväm arbetstid. Bidraget ges till kommuner som erbjuder omsorg när förskola eller fritidshem har stängt. ser positivt på idén och menar att nattis fungerar som ett mycket bra komplement till ordinarie dagis. I synnerhet kan ensamstående föräldrar i yrken med mycket obekväm arbetstid tänkas vinna på det. Vi avser därmed förstärka det befintliga bidraget. 13.1 Forskning och utveckling Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att landet ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer. ska vara en framträdande kunskapsnation och vi avser därför utöka forskningsanslagen inom högskolorna och universiteten under den kommande budgetperioden. Vi ska ligga i framkant i områden som kärnfysik, genteknik, nanoteknik, informationsteknik, rymdteknik, mineralogi, geovetenskap och skogsforskning. Om åter ska bli ett land med världsledande konkurrenskraft i högteknologiska och avancerade sektorer kan vi inte endast förlita oss på att marknaden tillskjuter det efterfrågade kapitalet. Staten finansierar och driver redan grundforskning och privat forskning på olika plan. Vi ser det som en självklarhet att också öka anslagen till statlig forskning för att bredda och vitalisera redan befintlig forskning i landet. Även här ser vi en enhet bestående av utbildning, forskning, företagande och arbetsmarknad. ser ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar de företag som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. En ökad tillgång på riskkapital bedömer vi vara av vikt för att stärka landets konkurrenskraft. Vi föreslår en extra vinstutdelning från på under förutsättning att vinstutrymmet finns. För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard vill föra en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin egen energiförsörjning, men detta utesluter inte att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete mellan nationer i vårt närområde. En hög grad av självförsörjning är dock att föredra för att säkerställa att vi uppnår målen med vår energipolitik. strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet och miljöansvar. Tillgång till energi är en grundförutsättning för att vi ska kunna behålla och utveckla vårt välstånd. Näringslivets konkurrenskraft får inte försämras till följd av en osäker inhemsk energiprissituation eller energiproduktion. Elpriserna måste sammantaget sänkas och kapaciteten för elproduktionen måste öka så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Energieffektivisering är ett av flera områden som har en betydande potential och som måste utnyttjas. Den offentliga sektorn ska sträva efter en energieffektiv verksamhet, detta genom upphandling av ny och innovativ energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. ser positivt på dagens konkurrensutsatta och öppna nordiska elmarknad, men detta kräver också att myndigheter bevakar eventuella missbruk av exempelvis produktionsmonopol. Vi ställer oss negativa till en gemensam EU-elbörs. står ett fåtal bolag för den klart största delen av elproduktionen i . Det finns därför skäl att fortlöpande granska och utvärdera den avreglering av elmarknaden som har skett. För att undvika undanträngningseffekter av mer kostnadseffektiva energislag och motverka ett bestående framtida högre elpris bör en utvärdering av elcertifikatssystemet genomföras. eftersträvar en situation där har en elproduktion som klarar av efterfrågan och motverkar de pristoppar som riskerar att uppstå . bör förbli i statlig ägo och ska ha till sin främsta uppgift att förse svensk industri och svenska folket med tillförlitlig och prisvärd el. bör flytta fokus från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. I detta värnande ingår bl.a. ansvar för produktionsanläggningar och inte minst elnät. ska ha som mål att avveckla miljöskadlig kolkraft. är inte principiella motståndare till att sälja av bolagets verksamheter utanför . arbetar för att överbrygga politisk oenighet med målsättningen att marknaden ska vilja investera i långsiktigt hållbara energilösningar. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid att utgöra grunden för svensk energiförsörjning. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi. Hushållen skulle dessutom riskera att bli drabbade av högre elpriser och ökad import av elektricitet som i många fall produceras med fossila energikällor. Kärnkraftverken börjar dock bli ålderstigna och det finns ett stort behov av att ersätta befintliga reaktorer med nya. ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft. Vi vill satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand . Gränsen på tio kärnkraftverk ska rivas upp för att undvika överlappningsproblem mellan gamla och eventuella nya verk. Statliga kan vara en av flera betydelsefulla aktörer när det gäller att ersätta befintliga kärnkraftsreaktorer och även bygga nya kärnkraftverk. För att stimulera byggandet och skapa incitament för att förnya reaktorer föreslår ett slopande av den orättfärdiga effektskatten, vilken är en direkt straffskatt på kärnkraft som inte utgår på övriga energislag. Ingen effektskatt kommer att utgå på reaktorer som installeras efter . På lång sikt, när nuvarande reaktorer är utbytta, beräknas reformen kosta . En dylik reform väntas också leda till lägre energipriser, eller i vart fall till minskade prisstegringar. Reformen bedöms inte ha några budgetära effekter för kommande budgetperiod. är inte negativa till vindkraften som energikälla, men vi ser inte hur vindkraften skulle kunna bli en del av baskraften då den inte kan bidra med elproduktion eftersom effekten varierar utifrån rådande väderförhållanden. En storskalig utbyggnad av vindkraften kommer att kräva en kostsam utbyggnad av såväl stamnät som regionnät samt skapa behov av en omfattande upprustning av landets befintliga vattenkraftverk för att denna ska kunna fungera som reglerkraft för stora mängder vindkraft. Vindkraftverk bör företrädesvis placeras i glesbefolkade delar av landet. Om fastighetsägare drabbas av sänkt marknadsvärde till följd av en vindkraftsetablering bör de ersättas ekonomiskt av ägaren till vindkraftparken. Stor hänsyn måste tas till den lokala opinionen samt till miljö- och naturintressen. Vattenkraften är tillsammans med kärnkraften basen för vår elproduktion. Då vattenkraften är förhållandevis enkel att reglera används denna, till skillnad från kärnkraften, också som en reglerkraft vid snabba förändringar av efterfrågan eller ojämn försörjning från exempelvis vindkraft. Den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften får ses som ett avslutat kapitel. Det finns dock en viss potential i effektivisering av befintliga anläggningar. vill dock skydda de orörda nationalälvarna från utbyggnad av vattenkraft. Det är av största vikt att landets befintliga vattenkraftstationer underhålls och moderniseras. Många av de äldre stationerna har stått verksamma och är i stort behov av renovering. anser att statliga därför bör lägga större vikt vid underhåll och modernisering av sina befintliga produktionsanläggningar för att därmed bidra till att trygga landets elförsörjning på lång sikt. Vid modernisering och underhåll av produktionsanläggningar ska stor hänsyn tas till närmiljö och den biologiska mångfalden. Solceller för elframställning avsedd för leverans ut på elnätet är på breddgrader, med vår energianvändning, extremt ineffektivt. Då solceller nästan uteslutande levererar energi , när vi behöver den som minst och därmed står med en stor överkapacitet, innebär investeringar i solkraft att parallella energisystem byggs upp. Solceller kan i realiteten inte ersätta någonting i vårt energisystem utan ger endast högre samhällskostnader för energi och belastar miljön negativt. Inte minst får andra energislag svårare att få täckning för gjorda investeringar. 13.2.6 Biobränslen och nya energikällor är biobränslen en stor och växande resurs för produktion av värme och elektricitet. Biobränslen är en förnybar energikälla som inte bidrar till växthuseffekten. Det är dock viktigt att skog och mark brukas på ett sätt som är långsiktigt hållbart. Det finns en stor potential i en förädling av dagens biobränslen, så att de kan ersätta behovet av importerad olja och gas både inom transportsektorn och som råvara inom industrin. Som ett led i vår ambition att ta ur oljeberoendet samt för att utveckla den inhemska energiindustrin väljer vi att avsätta resurser till en satsning på forskning, utveckling och innovation inom biobränslen och vidareutveckling av skogsråvara. Elpriset består till stor del av diverse skatter och moms. Vi ser ett behov av att sänka dessa skatter. Elpriserna måste sammantaget sänkas så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. ambition är att sänka elskatten med per kWh under kommande mandatperiod. Detta skulle ge en villa med en förbrukning på 25 000 kW/år en nettobesparing på /månad. mål för området bostadsmarknad är att skapa förutsättningar för välplanerat, energieffektivt och hållbart bostadsbyggande för både ung och gammal. Vi vill förenkla andrahandsuthyrningar, sänka skatterna för studentbostäder samt underlätta för upprustning av storstädernas miljonprogramsområden. vill göra det skattefritt att hyra ut en del av bostaden men också skattebefria andrahandsuthyrningen och göra reglerna för denna typ av uthyrning mer flexibla. Den statsfinansiella kostnaden blir liten för dessa förändringar och det blir ett lågt pris att betala för att lösgöra ett stort antal bostäder för unga och studenter. Dessa tvingas ofta tacka nej till arbete eller utbildning då de inte hittar ett boende. Mycket talar för att dessa boendemöjligheter skulle kunna uppstå just i storstadsregionerna där bostadsbristen är som störst. De samhällsekonomiska vinsterna skulle bli stora när vår bostadsyta nyttjas på ett mer effektivt sätt. anser att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem, vilket man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. Vi vill avskaffa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder. Vi vill förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga fastigheter. Främst är det hissnormen och andra normer som vi vill förändra så att det smidigare och billigare ska gå att producera studentlägenheter. 13.3.3 Bostadsbyggande och bostadspolitik Vi vill skapa en långsiktig och hållbar lösning vad gäller upprustningsbehov och underhåll för bostadsbestånden i vårt land. vill införa skattefria underhållsfonder. Andra viktiga åtgärder är att samordna den kommunala bostadsplaneringen på regional nivå samt att ta bort möjligheten för kommunerna att upprätta egna byggnormer. är alltjämt det mest energieffektiva transportmedlet på land. ambition är att genom utökade anslag till drift, underhåll, reinvesteringar samt nyinvesteringar dels minska funktionsstörningarna i vårt nät, dels öka kapaciteten där bristerna är som störst. Vi vill ge ett särskilt uppdrag att utreda, beakta och prioritera gruvnäringens behov givet denna högre ambitionsnivå för järnvägen. ambition är att infrastrukturen ska spela en mer aktiv roll i skapandet av tillväxt till skillnad från regeringens laissez-faire-liknande inställning. har identifierat fyra olika ambitionsnivåer, varav den lägsta siktar på att bibehålla den nuvarande kapaciteten och punktligheten medan den högsta siktar på att förstärka samt utöka kapaciteten där bristerna är som störst genom såväl trimningsåtgärder som nyinvesteringar. Vi anslår tillräckliga medel för att uppnå den högsta ambitionsnivån samt för att lägga ytterligare fokus på gruvnäringens behov. Samtliga förbättringar i järnvägsnätet bör ske i enlighet med s.k. fyrstegsprincip. Vi anser inte att upprustningen ska finansieras genom höjda banavgifter då det leder till en prisökning som gör att utnyttjandet av järnvägen kommer att minska. Det är vår mening att det ska finansieras genom huvudsakligen statligt stöd. Regeringens satsningar är otillräckliga. Lappa och laga-mentaliteten som karakteriserat det svenska järnvägsnätet måste få ett slut. Det är bedömning att målsättningarna nås bäst genom att samtliga delar av järnvägen återregleras till statlig kontroll. vill se en återreglerad järnväg. Avtalen mellan operatörer och trafikhuvudmännen omfattar dock som regel 3–. Då marknaden för järnvägen har avreglerats skulle kostnaden för att lösa dessa avtal bli för stor för staten. Återregleringen måste därför göras för att berörda avtal ska löpa ut. Efter att de första avtalen har löpt ut bör regeringen tillsätta en statlig utredning som får visa avregleringens konsekvenser. Under den fortsatta avregleringen ska det, för att öka utnyttjandet av järnvägen, utarbetas ett gemensamt biljettbokningssystem samt samordnade tidtabeller mellan de olika operatörerna. Det krävs också en samordning och samarbete mellan operatörerna för att identifiera och lösa problem som uppstår vid ett gemensamt utnyttjande av järnvägssystemet. Den svenska avregleringen av järnvägen har legat före den av EU-direktiv /440/EG tvingande avregleringen; i den konsoliderade versionen av direktivet uppges att järnvägsföretag vars verksamhet är begränsad till uteslutande stadstrafik, förortstrafik eller regional trafik inte omfattas av direktivet. Endast tre länder i världen har tidigare genomfört en fullskalig avreglering av järnvägen: , och . Samtliga har slutat med att man har återreglerat. Det finns således ingen positiv utvärdering av projektet, men trots detta vill EU driva igenom ett direktiv som kräver att medlemsstaterna ser till att järnvägsföretagen görs oberoende av regeringarna, introducerar kommersiell förvaltning samt skiljer förvaltningen av infrastrukturen (dvs. spåren) från transporterna. Enligt brittiska studier ledde avregleringen till att operatörerna drev sin verksamhet i rent vinstsyfte med följd att underhållet blev eftersatt, löner hölls nere och ett antal olyckstillbud inträffade. En fortsatt statlig styrning av den svenska järnvägen kan tillåtas ha ett fåtal mindre ekonomiskt försvarbara nät om de i kombination med lönsamma nät ändå genererar en viss vinst. Detta bidrar till att hålla priset nere för konsumenten och även till att kunna bevara vissa mindre utnyttjade järnvägslinjer som är viktiga för glesbygden. 13.4.2 Upprustning av järnvägsnätet Underhållet av det svenska järnvägsnätet är extremt eftersatt, vilket har fått till följd att många människor kommer för sent till sina arbeten och får svårt att planera sin vardag. Detta är kostsamt för staten på grund av förlorad arbetskraft och ersättningar för resegaranti. En ökning av anslagen till underhåll, drift och reinvesteringar ger möjligheter att proaktivt avhjälpa en större andel av de avvikelser i infrastrukturen och de tekniska system som annars riskerar att skapa störningar i trafiken. Exempel på åtgärder är komponentbyten av de mest utsatta växlarna i storstadsregionerna, installation av modern växelvärmestyrning för att minska vinterproblematiken och ett ökat antal detektorer för felaktiga strömavtagare för att minska antalet nedrivna kontaktledningar. menar även att anläggningsbeståndets ålder ökar som trafiken ökar. Om detta förhållande fortsätter att gälla kommer funktionsstörningarna att bli mer påtagliga framgent. Detta påvisar det kraftiga behovet av investeringar i drift och underhållsåtgärder. Det framstår också som uppenbart att det är samhällsekonomiskt lönsamt att öka budgetnivån för underhåll och reinvesteringsåtgärder. För att utnyttja infrastrukturen så effektivt som möjligt behövs även flera s.k. trimningsåtgärder. Detta kan innebära exempelvis förlängning av mötesspår eller plattformar. Om upprustningen fortsätter att negligeras kommer detta i praktiken att innebära att ett antal sträckor nedprioriteras med antingen färre tåglägen eller med lägre hastigheter. Detta ligger i så fall under den av etablerade lägsta ambitionsnivån och kan inte anses godtagbart för ett land som . 13.4.3 Utbyggnad av järnvägsnätet Det svenska järnvägsnätet är hårt belastat och än mer belastat blir det när den senaste avregleringen träder i kraft och ytterligare operatörer ska in på samma redan hårt nyttjade järnvägsnät. Vissa sträckor är så pass hårt belastade att de i princip är fullbelagda; antalet sträckor som anses fullbelagda har ökat från 13 stycken 2005 till 30 stycken 2010. Den totala sträckan har ökat . Enligt är det till att börja med viktigt att prioritera en kapacitetsökning på Södra och Västra stambanan, Ostkustbanan, samt runt storstäderna. Det beräknas ta 7–innan dessa kapacitetsökningar ger effekt, varför det är viktigt att initiera arbetet omgående. En utbyggd och väl fungerande järnvägstrafik leder till att fler utnyttjar tågen för såväl person- som godstransporter vilket leder till en energieffektivisering som i längden ger mindre miljöförstöring. 13.4.4 Särskild investeringspott för marknadsåtgärder prioriterar såväl utveckling som vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Utöver det vill vi införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen. Potten föreslås uppgå till motsvarande av hela budgeten för kommunikationer – utgiftsområde 22. Marknadspotten syftar till att snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar i näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. 13.4.5 Fyrfilig motorväg på Fungerande infrastruktur är avgörande för industri, företagande och den regionala utvecklingen, och vägen mellan rikets två största städer är på långa sträckor kraftigt undermålig, inte minst i . Den underdimensionerade standarden på vägen ger upphov till dålig framkomlighet och försämrad trafiksäkerhet. Allvarliga olyckor är oacceptabelt frekventa. Beroende på vägstandard beräknas kostnaderna för de viktigaste sträckningarna till mellan 4,8 och och tidsplanen för ett helt färdigt projekt beräknas till mellan 6,5 och i Åtgärdsstudie, E20 genom . föreslår en projekteringsstart för att bygga ut viktiga delar av till motorväg eller mötesfri två-plus-två-väg under kommande mandatperiod. Målet för det militära försvaret är att enskilt tillsammans med andra, i vårt närområde, försvara och främja vår säkerhet. Militära operationer utanför vårt närområde bör ses som militärt bistånd. fattade 2009 beslut om en ny försvarspolitisk inriktning mot ett insatsförsvar baserat på frivillighet. Trots att det eftersträvade försvaret är väldigt litet har det varit svårt att få tillräckligt med frivilliga. Vi förespråkar en partiell värnplikt liknande den som finns i och . De värnpliktiga kommer inte bara att krigsplaceras och repetitionsövas utan utgör också en naturlig grupp att kontraktera soldater ur. 14.1 Försvarets anslag är för lågt Det behövs en helt ny försvarspolitik. Anslaget till försvaret har urholkats . var försvarets andel av BNP och är den . Regeringen påstår sig vilja stärka försvaret med några . Dels är det en alldeles för liten höjning, dels kan man diskutera om det över huvud taget är en höjning. Budgeten 2013 för hela utgiftsområde 6 var och föreslås 2017 bli . Om försvarsbudgeten skulle ökas i takt med den BNP-tillväxt som regeringen räknar med skulle detta budgetvärde bli . Sanningen är alltså den att regeringen fortsätter att urholka försvarets andel av BNP ännu mer i relation till redan fattade beslut om IO 14. Den av regeringen meddelade ökningen av anslagen till UO 06 kommer i stor utsträckning att förbrukas av naturligt ökade kostnader för personal, övningsverksamhet och materiel. Detta är särskilt allvarligt då i rapporten för en fortsatt omställning av försvaret (RiR 2014:7) anger att det saknas 30–för anskaffning av materiel . Trots det akuta allvarliga säkerhetspolitiska läget gör regeringen ingenting för att åtgärda detta underskott. BNP-tillväxt (%) Vad regeringen satsar (mdkr) Vad regeringen borde satsat Vi föreslår 58 635 mdkr och utgiftsområde 6. 14.2 Försvarets effektivitet är för låg Försvarets effektivitet har minskat av flera orsaker: dels har man gått under en kritisk massa när alltför få enheter av olika materielsystem återstår, dels har genomförandegruppen pausat vissa materielprojekt och dels har några förbandsflyttningar resulterat i brist på kompetent personal. 14.3 Försvarets anpassning är inte optimal Försvarets anpassning lider av sviterna av såväl den strategiska pausen då försvarets förmåga tilläts bli noll och sedan av den avskaffade policyn att försvar börjar i . har åter en försvarsplanering. Men det tar tid att återta förmåga till försvar av . 14.4 Upprustning av försvarsmakten Det militära försvaret ska genomföra de insatser som riksdag och regering beslutat eller som i övrigt följer av Försvarsmaktens uppgifter. Försvarsmakten ska lösa följande uppgifter: upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta söka samverka och kostnadsdela verksamheten med de nordiska grannländernas försvarsmakter i mån av ingångna avtal med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov äga beredskap att snabbt kunna ställa personal till förfogande för räddningsledare vid terrorism eller annan asymmetrisk krigföring äga beredskap att kunna sända en utlandsstyrka för fredsbevarande eller fredsskapande insatser med stöd av FN-mandat. yrkar på att bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit på högst i om krig, krigsfara eller andra extraordinära förhållanden föreligger. Det finns inte tillräckliga skäl att vi ska ansluta oss till Nato. Nato har förvisso historiskt löst många svåra uppgifter; inte minst har man besegrat det kommunistiska genom kapprustning. har dock sedan spelat en faktisk roll som en alliansfri och militärt stark fredsbevarande nation.