ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021508 · 2014-11-07 00:00:00 — Rättvis fastighetsavgift för bostadsrätts- och hyresfastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer rättvis fördelning av fastighetsavgiften för bostadsrättsföreningar och hyresfastigheter. Fastighetsavgiften är en avgift som betalas av alla bostadsfastighetsägare. För bostadsrättsföreningar och hyresfastighetsägare debiteras fastighetsavgiften per lägenhet. Det betyder att fastigheter med små lägenheter (1-2 rok) missgynnas av systemet. Det bidrar i sin tur till att bromsa byggandet av de så viktiga små lägenheterna, vilket är en viktig broms för möjligheten för unga vuxna att kunna skaffa sitt första egna boende. Fastighetsavgiften är en av många faktorer som påverkar situationen med vikande produktion av små lägenheter, främst hyreslägenheter. Fastighetsavgiftens konstruktion är dock en faktor som enkelt kan justeras så att det, utan någon ändring av den totala intäkten av avgiften till kommunerna, kan bidra till att trigga ett ökat byggande av hyresfastigheter med fler små lägenheter, istället för att som bidra till att produktionen minskar. I diagrammet nedan, med statistik från SCB´s statistikdatabas, visas hur byggandet av små lägenheter havererade efter finanskrisen och att det inte har skett något rejält lyft även om vi ser ett något högre antal . Nivån ligger dock långt under en nivå som gör att det uppstår en balans mellan tillgång och efterfrågan. En av de faktorer som påverkar fastighetsägare att inte bygga fler smålägenheter är just den orättvisa fastighetsavgiften, även om det inte är den enda och inte heller den viktigaste faktorn, så har den viss betydelse i valet mellan att bygga större eller mindre lägenheter. Byggandet av smålägenheter med 1-2 rok ( Källa: SCB) Staten har inte rådighet över vilka lägenheter som byggs, men staten sätter, med olika medel, villkoren för byggandet. Denna åtgärd förväntas kunna bidra till att byggandet av smålägenheter ökar. Det blir i vart fall ett hinder mindre efter ändringen av beräkningsgrunden från antal lägenheter till antal bostadskvadratmeter.
mot · H2021509 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mynningsladdade vapen som är kopior på historiska vapen ska befrias från licenskrav. Gällande rätt I 4 § punkt b vapenlag (1996:67) stadgas att lagen inte omfattar mynningsladdade vapen om de är tillverkade . Är vapnet tillverkat 1891 eller senare omfattas det inte av undantaget. Det finns en stor mängd föreningar och privatpersoner som begagnar mynningsladdade vapen för uppvisningar och för så kallade reenactments (historiskt återskapande). Mynningsladdade skjutvapen laddas med lösa ingredienser som alla förs in från mynningen. Dessa vapen är ofta dyra och spelar en omistlig roll i återskapandet av historien eller som en del i privatpersoners hobby eller för offentliga uppvisningar. Det finns exakta kopior av dessa vapen. Kopiorna som i tekniskt utförande och utseende överhuvudtaget inte skiljer sig från sina historiska förlagor är inte lika känsliga för nötning eller skador som antika vapen ofta är. De skulle med andra ord utgöra ett fullgott komplement till sådana verksamheter utan att man riskerar att slita på historiska föremål. Dessa moderna kopior omfattas dock av vapenlagens krav på licens och blir därmed svåra och onödigt dyra och tidskrävande att skaffa sig, trots att de inte alls skiljer sig från sina historiska kopior. Lösning Motioner om avskaffande av licenskrav har tidigare lagts fram i kammaren och röstats ner. Argumentet har varit att dessa moderna kopior har en fungerande skjutmekanism och används för tävlingsskytte. Detta är fallet även med de historiska förlagorna. De bägge kategorierna skiljer sig endast i fråga om tillverkningsdatum. Att då förbjuda de moderna varianterna förefaller inte vara något annat än förbudsiver. Mynningsladdade vapen som är kopior på historiska vapen skall befrias från licenskrav. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H2021510 · 2014-11-07 00:00:00 — Utred hur ogynnsamma ljudmiljöer påverkar den mentala hälsan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ogynnsamma ljudmiljöer påverkar den mentala hälsan. Hörseln är det sinnesorgan som har lättast tillgång till det undermedvetna och bullerproblem handlar på djupet inte om decibelnivåer utan om mänsklig samlevnad och hänsyn till varandra. Man kan fråga sig varför miljövänner och politiker inte tänkt jämställa ljud med luft, vatten och ljus. Alla är ett slags grundelement som är av lika vital betydelse för vårt liv, hela livet, dygnet runt. Dags att fokusera på den mentala och själsliga påverkan som ogynnsamma ljudmiljöer kan ha som är påtvingade för yrkesgrupper under deras hela arbetstid. Ljudnivåer ökar som plågar människor och ger upphov till stress. Överstimulering omvandlas till slut till kroppsliga sjukdomar som sedan belastar samhället med sina kostnader.
mot · H2021511 · 2014-11-07 00:00:00 — Sluta gödsla matjordarna med giftigt avloppsslam! tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sluta gödsla matjordarna med giftigt avloppsslam. Avloppsslammet som sprids på åkerjordarna är fullt med erkänt farliga kemikalier som vi sedan kan få i oss när vi äter maten som odlats på åkrarna. Kadmium är bara ett av många miljögifter som sprids med slammet. Producenter av barnmat säger redan nej till spannmål från slamgödslad åkerjord. Det säger väl en hel del om hur giftig sådan jord faktiskt är. Men slammet är giftigt även för vuxna. Det är väl känt att kadmium kan orsaka benskörhet och njurskador. EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet, Efsa, har sänkt det tolerabla veckointaget av kadmium genom maten med nära två tredjedelar. Andra allvarliga gifter som finns i det avloppsslam som sprids över åkrarna är bromerade flamskyddsmedel, PCB och flourmiljögifter – liksom läkemedelsrester. Åkern har blivit en hållplats för kemikaliesamhällets avlopp. Slamspridningen brukar försvaras med att den ger näring till marken men när vi har vägt giftproblematiken mot näringen i slammet blir vår slutsats att slamspridning orsakar långt mer skada än nytta. Hållbara kretsloppslösningar måste utvecklas för hantering av näringsämnen i avloppsslammet. Det förutsätter ett helt annat ansvarstagande från myndigheterna och kommunerna .
mot · H2021512 · 2014-11-07 00:00:00 — Rätt kompetens för handeln att växa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort inriktningen ”administration” från handels- och administrationsprogrammet och skapa ett renodlat handelsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att branscherna måste få större inflytande över hur handelsprogrammet kan vidareutvecklas för att öka sin attraktivitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för måste ge anslag till fler utbildningar med fokus på handelns behov av expertkompetens. För att företagen i handeln ska kunna växa är det avgörande att de kan hitta medarbetare med rätt kompetens. Handeln är en av de största arbetsgivarna och sysselsätter nära en halv miljon människor. Ingen bransch anställer så många ungdomar som handeln, något som är extra viktigt i tider av arbetslöshet. De utbildningar som finns rimmar tyvärr illa med den viktiga roll som handeln har för den svenska ekonomin. Handeln är en dynamisk bransch i ständig förändring. Det ställer krav på att de utbildningar som ska lära upp morgondagens medarbetare hänger med. Precis som andra branscher behöver det moderna handelsföretaget expertutbildad personal. Gymnasieskolan handels- och administrationsprogram har på många skolor problem med få sökande och oengagerade elever. Det gör att handelsföretagen inte värderar utbildningen som den merit det borde vara. Handeln behöver ett attraktivare gymnasieprogram med ännu tydligare koppling till branschens behov. Yrkeshögskoleutbildningar har visat sig passa handeln väl. Men begränsade anslag har gjort att många av de utbildningar som handeln efterfrågar har fått avslag. Det behövs fler yrkeshögskoleutbildningar som kan svara mot handelns expertkompetens.
mot · H2021513 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att själv ska klara upp missförstånd mellan och arbetsgivare. har ett arbetssätt där man kräver av den sjukskrivna att denna ska kunna undervisa arbetsgivaren i hur arbetsgivaren ska informera . Det är helt orimligt att någon som är svårt sjuk och som arbetat med helt andra saker, ska ha kunskap och möjlighet att förstå ett system som inte arbetsgivaren eller dennes lönekontor förstår. Det mest effektiva bör vara att själv kontaktar arbetsgivaren, i det fall det framgår av underlaget att det är sannolikt att arbetsgivaren på något sätt missförstått hur denne ska fylla i datum eller annan information. Ett exempel från verkligheten: En person blir långtidssjukskriven. betalar arbetsgivaren, därefter ska ta över. Alla handlingar skickas in av den sjukskrivna. meddelar den sjukskrivna, via telefon, att arbetsgivaren troligen uppgett fel datum för första sjukdag och att därför inte kan betala ut ersättning. Arbetsgivaren har angett datum för när ska ta över, istället för första sjukdag. Handläggaren på säger att datumet på sjukskrivningen från doktorn stämmer bättre med att första sjukdag ska vara än vad arbetsgivaren uppgett. Handläggaren säger också att den sjukskrivna själv måste få arbetsgivaren att ändra till rätt datum. kommer ett beslut från , där man beslutar att inte ge ersättning , efter det datum som arbetsgivaren felaktigt uppgett. Den sjukskrivna tvingas nu att överklaga detta beslut för att på så sätt förhoppningsvis kunna få rätt till ersättning. så är den sjukskrivna helt utan ersättning och har ingen möjlighet att betala sina räkningar med egna pengar. I detta exempel från verkligheten, så är det dessutom en kommun som är arbetsgivare, så det kan tyckas att det borde vara möjligt för att själv reda ut vad som är fel utan att belasta den sjukskrivna.
mot · H2021515 · 2014-11-07 00:00:00 — Minimimåttet för fångade kräftor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda fångst av kräftor som är mindre än . Den tidigare fiskeriförordningen 1982:126 reglerade i 17 § minimimåttet för kräfta som får fiskas. Endast kräftor med minst måttet från ”spetsen av pannhornet till den fasta kanten av den mellersta stjärtfenan” fick fiskas. Denna ordning gällde fram till då det istället infördes regler om privat förvaltning. Detta betyder i klartext att fiskerättsinnehavaren bestämmer över kräftfisket på enskilt vatten. För allmänt vatten i sjöarna gäller särskilda regler. Där kan yrkesfiskare ges tillstånd till kräftfiske av . I kan även allmänheten fiska kräftor på allmänt vatten vissa . För , och gäller minimimåttet . En återgång till den gamla skrivningen i förordningen skulle möjliggöra för kräfthonan att hinna reproducera sig minst en gång innan hon fångas. Ett minimimått skulle säkra reproduktionen och ge beståndsåterväxten bättre förutsättningar. Det borde vara helt i linje med arbetet för att bevara flodkräftan, som signalkräftan också skulle gynnas. Det finns heller ingen godtagbar anledning att inte släppa tillbaks kräftor som är mindre än eftersom matnyttan på en liten kräfta näst intill är obefintlig. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H2021516 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunalt yttrande vid skyddsjaktsansökan. Koncentrationen av rovdjur är ytterst besvärande i vissa delar av landet. Där man tidigare obehindrat kunnat idka jakt, friluftsliv, fäbodbruk och djurhållning, kan man inte längre känna den trygghets- och frihetskänsla man en gång kände, utan mer oroas över sin jakthunds och sina tamdjurs säkerhet. Många barnfamiljer känner också oro över sina egna barns säkerhet utanför hemmet, både under lek och väntan på skolskjuts. En självförsörjande och ekonomiskt trygg landsbygd är också något som kan vara svårt att förena med närvaron av flera vargrevir i en kommun. I de rovdjurstäta länen finns ofta en samstämmig problembild över partigränserna gällande inställningen i rovdjursfrågan, i linje med kommuninvånarnas. Den kommunala lokalkännedomen borde därför värderas högre i beslutsgången, när incidenter och angrepp på hundar och tamboskap får befolkningen att reagera. Det kan vara svårt för att bedöma en privatpersons ansökan om skyddsjakt och värdera den problematik som beskrivs och upplevs i närområdet, med ett rutinmässigt avslag på ansökan som följd. Därför bör aktuell kommun vara remissinstans i ärenden om skyddsjakt där inte beviljar ansökan i en första omgång. En sådan icke beviljad ansökan skulle då kunna få ett grundligare beslutsunderlag, då den lokala kunskapen och kännedomen om problematiken i närområdet skulle kunna tas tillvara på bästa sätt med ett kommunalt yttrande, för att slutgiltigt åter beslutas i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H2021517 · 2014-11-07 00:00:00 — Behåll lagen om valfrihet och utveckla vårdvalssystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna valfriheten och behålla lagen om valfrihet. lagstiftning om vårdvalssystem för landstingen inom primärvården hotas nu genom föreslagna lagändringar i hälso- och sjukvårdslagen. Vårdvalssystemet är i grunden till för att ge patienter en ökad valfrihet och bättre tillgänglighet till vården. Själva systemet är revolutionerande inom den svenska hälso- och sjukvården, där patienten sätts i centrum istället för systemet. Vårdvalssystemet som började i har visat sig fungera väl och allt fler landsting i hittar nu egna system och modifieringar av vårdvalet för att passa just sina behov. Detta bidrar till kortare vårdtider och närmare vård, en bättre tillgång till vården för medborgarna. Valfriheten i vården är bra för landstingen, patienterna och personalen inom hälso- och sjukvården. Vården är ett kvinnodominerat yrke och valfrihetssystemet leder förutom vårdtillgängligheten även till möjligheter för landstingspersonal att kunna starta eget och fler arbetsgivare att välja mellan. Att kunna styra över sin egen arbetsplats och skapa förutsättningar för ett eget arbetsteam är inte självklart inom dagens landstingssverige. För skulle ett borttagande av LOV kunna få stora konsekvenser. har nästan hälften av sina vårdcentraler i privat regi och systemet fungerar väl. Skulle landstingen få ta över befintliga vårdcentraler i egen regi drabbas i första hand de patienter som aktivt valt ett alternativ till verksamhet. Tillgängligheten skulle minska och i slutändan är det patienter på orter utanför centralorten som blir drabbade. Vårdvalet har skapat kortare köer, fler mottagningar, ökad tillgänglighet och nöjdare patienter. Patientens behov och inflytande ställs i centrum för vården istället för ett gammalt och stelt system.
mot · H2021518 · 2014-11-07 00:00:00 — Säkrare vägar i norra tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av upprustning av väg 161, 162 och 171 i . Väg 161, 162 och 171, i närheten av , , och /är olyckornas vägar. Vägarna är på vissa sträckor smala och med låg standard och trafikintensiteten är mycket hög, särskilt . Trafiken väntas öka ytterligare . För de oskyddade trafikanterna, fotgängare och cyklister, är risken för olyckor ännu mycket större. På båda dessa vägsträckor är det många skolelever som reser med skolbuss och dessutom många som pendlar med bil. I tillägg kommer en omfattande kollektivtrafik. Sträckan –Färjeläget Finnsbo/(vägnr 161) är särskilt utsatt, liksom –Hallinden (nr 162) samt Hallinden–(nr 171). har glädjande nog inlett ett förarbete för att förbättra standarden och trafiksäkerheten på vissa sträckor, men vi vet att vägprojekt tar från förstudie till färdig väg. kommer det växande antalet trafikanter att vara utsatta för stora olycksrisker, och olyckor med allvarlig utgång kommer att inträffa. Liv måste räddas. En tidigareläggning av upprustningen är också en vinst för kustsamhällenas befolkning och turismen genom att de snabbare kan nå väg E6. Det är därför synnerligen angeläget att arbetet bedrivs med högsta kapacitet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H2021519 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att höja och indexera adoptionsbidraget. För att underlätta internationella adoptioner infördes ett adoptionsbidrag på i , utifrån ambitionen att samhället skulle hjälpa till med ungefär hälften av de kostnader som då var förenade med en internationell adoption. höjdes bidraget till det dubbla, , vilket då motsvarade av den genomsnittliga adoptionskostnaden. har beloppet inte höjts, även om kostnaderna för att adoptera har ökat ytterligare. – en av de större intresseorganisationerna för adoptionsföräldrar i – anser att genom att höja adoptionsbidraget till två prisbasbelopp skulle bidraget återigen uppgå till av kostnaden och genom att knyta bidraget till basbeloppet skulle en rimlig indexering ske. siffror skulle detta motsvara . Detta skulle genom att minska adoptivföräldrarnas ekonomiska belastning även gynna barnet. Frågan om att höja adoptionskostnadsbidraget har tidigare behandlats av utskottet, som då inte haft något att invända mot en höjning förutsatt att det statsfinansiella läget ger utrymme för det. uppgår posten i statens budget till (prop. 2013/14:1, utgiftsområde 12, s. 7), en post som varit så gott som oförändrad under en lång rad år, och i ett något längre perspektiv till och med minskat. Särskilt intressant är att det i budgetpropositionen framgår att utfallet var och att av de budgeterade prognostiseras att endast 18 miljoner tas i anspråk. Förslaget om en ungefärlig fördubbling av adoptionskostnadsbidraget skulle enligt regeringens egen prognos inte ta några nya medel i anspråk utöver det som redan är avsatt i budgeten . Mot denna bakgrund vore det välkommet om gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att frågan bör beredas och utredas i den riktning som här föreslås. Antalet inhemska spädbarnsadoptioner i är ytterst begränsat, med knappt ett tjugotal adoptioner . Genom internationella adoptioner kom 466 barn till enligt Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () medan det bara , 2005, kom 941 barn. Denna minskning öppnar en möjlighet att inom avsatta medel i statsbudgeten öka det så kallade adoptionsbidraget. Det är inte bara till som antalet adoptioner minskar, utan detta är en internationell trend sedan ett antal stora givarländer inte medger så många adoptioner längre – däribland , och . ställer också särskilt stränga krav för adoption, och dess artikel 21 föreskriver att staterna ska säkerställa att barnets bästa beaktas främst. Det innebär att inga andra intressen, vare sig ekonomiska eller politiska, vare sig hos adoptanterna eller ursprungsföräldrarna, får ta över eller ens jämställas med barnets. , adoptionsorganisationerna och den ansvariga myndigheten har ett stort ansvar för att detta efterlevs. Utifrån barnperspektivet finns det anledning att uppmuntra till adoption, så att barn som exempelvis får börja sitt liv på ett barnhem kan få en egen familj att växa upp i. Därför bör regeringen se över möjligheten att höja, och indexera, adoptionsbidraget.
mot · H2021520 · 2014-11-07 00:00:00 — Minska läkemedelsrester i miljön tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av information om hur mediciner ska tas om hand för att minska läkemedelsresterna i miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett pilotprojekt där avloppsreningsverk utrustas med avancerade reningsmetoder som reducerar läkemedelsrester och andra föroreningar som inte reningsverken klarar av i nuvarande processer. Rätt använt är ett läkemedel ovärderligt för den enskilda patienten. Men för miljön är läkemedelsrester ett stort problem. I den nationella läkemedelsstrategin har den tidigare alliansregeringen tydligt markerat att miljöhänsyn ska prioriteras. Miljömålsberedningen har utrett problemet och konstaterar att vi ser stora ökningar av läkemedelsrester i avlopp. Våra reningsverk klarar inte att ta hand om allt. Det mesta som hamnar i avloppet kommer med urinen, men fortfarande spolas gammal medicin ner i avloppet. Sannolikt finns en viss okunskap om det olämpliga i detta. Jag anser därför att det på läkemedelsförpackningen tydligare bör anges att man inte får spola ner medicinen i avloppet, samt att man ska lämna överblivna eller gamla läkemedel till för destruktion. Detta bör ges regeringen till känna. Vidare bör avloppsreningsverken utrustas med avancerade reningsmetoder som klarar av att reducera läkemedelsrester och andra föroreningar som inte reningsverken är kapabla till med nuvarande processer. Detta kan exempelvis göras genom pilotprojekt runt om i landet.
mot · H2021521 · 2014-11-07 00:00:00 — Automatiska nykterhetskontroller vid svenska hamnar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa alkobommar vid alla färjelägen med internationell trafik. har beslutat att det svenska trafiksäkerhetsarbetet ska utgå från en s k nollvision. omkom 264 personer i vägtrafiken, vilket är den lägsta siffran . Däremot är antalet personer som blivit allvarligt skadade i vägtrafiken alltjämt högt och uppgick till 4 681 personer. Viktiga åtgärder som gjorts för att öka trafiksäkerheten är utbyggnaden av mötesfria vägar, säkrare fordon och sänkta hastigheter. Några av de främsta riskfaktorerna i vägtrafiken är alkohol och andra droger, trötthet, ouppmärksamhet, hög hastighet, slarv med bilbälte, låg ålder samt låg körvana. Rattfylleri är alltjämt ett stort problem. Det beräknas att ca 13 000 personer framför motorfordon i rattfullt tillstånd, en hög siffra som kan jämföras med att det i vårt land finns ca 15 000 taxibilar. Att komma till rätta med rattfylleriet skulle på ett påtagligt sätt öka trafiksäkerheten i vårt land. genomfördes en försöksverksamhet med automatiska nykterhetskontroller med hjälp av en s k alkobom i hamn. används tekniken i full skala i frihamn. Där finns fyra alkobommar för personbilar och två för lastbilar. Trots skriftlig information om den automatiska nykterhetskontrollen som väntar vid ankomsten till , är det många som stoppas vid bommen. Under en och kunde nio förare stoppas med hjälp av alkobommen, för att sedan lagföras. Det är den ideella organisationen , , som varit pådrivande i utvecklingen av alkolås i bilar, som tagit fram tekniken med alkobommar. De automatiska nykterhetskontrollerna visar sig vara ett effektivt sätt att minska rattfylleriet och öka trafiksäkerheten på våra vägar. Då utvärderingen av försöksverksamheten i varit framgångsrik och lett fram till att en anläggning tagits i drift i , bör permanenta alkobommar etableras vid alla färjelägen med internationell trafik, med syfte att öka trafiksäkerheten på våra vägar.