ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021963 · 2014-11-10 00:00:00 — Investeringsstöd för byggandet av hyresrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till investeringsstöd till byggande av hyresrätter. Fler bostäder är centralt för att nå målet om att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Fler unga måste kunna flytta till studier så att de har rätt kompetens för framtidens jobb. För att klara jobben och arbetsmarknadens krav behövs en aktiv bostadspolitik, ett tydligt nationellt mål för ökat bostadsbyggande samt åtgärder för att minska byggkostnaderna och öka investeringarna i bostadssektorn. Ungas möjligheter att komma in på bostadsmarknaden behöver underlättas. har det byggts för få bostäder i och bostadsbristen är stor i hela landet. Framför allt har byggandet av hyresrätter minskat kraftigt, trots en stor efterfrågan, särskilt i tillväxtorterna. Detta gäller även nyproduktion av studentbostäder. Över hälften av landets kommuner har brist på hyreslägenheter, och alla högskolekommuner med få undantag har för få studentbostäder. Orsakerna till bostadsbristen varierar. I tillväxtområden ställer kraftig befolkningstillväxt stora krav på ett växande bostadsbestånd. innebär låga räntor och stigande inkomster bland hushållen att efterfrågan på bostäder ökar. Också förändringar inom befolkningsstrukturen innebär att vissa gruppers behov av bostäder ökat, exempelvis unga, studenter, äldre, stora barnfamiljer samt asylsökande och nyanlända invandrare. Även förändringar i den lokala näringslivsstrukturen skapar en annorlunda efterfrågan på bostäder, även om befolkningen i sig inte ökar. Anledningen till det låga bostadsbyggandet uppges bland annat vara alltför höga produktionskostnader, tidsödande överklaganden av detaljplaner och att tillgången till detaljplanelagd mark i attraktiva lägen är begränsad. En starkt bidragande orsak till bostadsbristen är att den borgerliga regeringen avskaffade investeringsstödet till bostadsbyggande . Också räntebidraget för ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus för permanent bruk avskaffades genom successiv avtrappning . Studier visar att stöden har haft stor effekt och inneburit ett markant ökat byggande av hyresrätter och studentbostäder. Borttagande av stödet har därmed minskat byggandet av hyresrätter. Hyresrätter är en nödvändig förutsättning för rörligheten på arbetsmarknaden. Bostadsbristen är så allvarlig att den hämmar tillväxten på många orter . Staten bör därför se över möjligheterna för ett nytt investeringsstöd för byggandet av hyresrätter. En modern och framtidsinriktad arbetslinje förutsätter en aktiv bostadspolitik.
mot · H2021964 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fungerande brandvarnare i bostaden. Statistik visar att det i majoriteten av dödsbränder i flerbostadshus och i småhus helt och hållet saknas brandvarnare. I byggregler finns krav på brandvarnare vid nybyggande. lämnade allmänna råd och kommentarer om brandvarnare i bostäder med råd om brandvarnare. Förekomsten av brandvarnare i bostäder har också ökat men är ännu inte tillfredsställande. I en enkätundersökning som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) genomförde 2010 uppgav av svarande att man har minst en fungerande brandvarnare i bostaden. finns undersökningar och information från kommuner som genomfört hembesök att andelen fungerande brandvarnare är betydligt lägre. Regeringen uppdrog åt MSB att i samverkan med berörda myndigheter och organisationer ta fram en nationell strategi för hur brandskyddet kan stärkas genom stöd till enskilda. Inom ramen för arbetet har en vision för brandskyddsområdet formulerats: Ingen ska omkomma eller skadas allvarligt till följd av brand. En lägsta nivå på brandskyddet i bostaden är att det finns fungerande brandvarnare. Brandvarnare ska ge den enskilde en tidig varning så att tid ges att sätta sig i säkerhet, dvs. utrymma bostaden eller byggnaden. MSB ville också ge ut en föreskrift om brandskydd i behovsprövade vård- och omsorgsboenden, då många äldre drabbas av bränder i bostaden. MSB:s förslag ledde aldrig till några åtgärder från den borgerliga regeringens sida. Det är angeläget att arbetet för att förebygga bränder går vidare, bland annat genom att MBS ska ha rätt att ge ut föreskrift om att alla bostäder ska ha minst en fungerande brandvarnare. Det kommer att rädda många liv.
mot · H2021965 · 2014-11-10 00:00:00 — Vikten av en fungerande kompetensförhöjning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en fungerande kompetensförsörjning från gymnasieskolan till arbetsmarknaden. är ett exempel på ett län som har en stark positiv utveckling, tillväxten är hög och utbildad arbetskraft efterfrågas. Det är viktigt att antalet elever som läser på de 18 olika gymnasieprogrammen speglar de faktiska behov som finns på den lokala och nationella arbetsmarknaden. Så är det inte alltid , vilket riskerar leda till att de som lämnar gymnasieskolan hamnar i arbetslöshet. Mycket tyder på att det är för få elever som väljer de yrkesförberedande programmen. Många branscher som har yrkesprogrammen som huvudsaklig kompetensförsörjning vittnar om brist på utbildad arbetskraft. Mycket tyder på att huvudmännen och de som ansvarar för den regionala planeringen skulle kunna göra mer för att de olika yrkesprogrammen får en lämplig dimensionering. Kopplingen mellan var man utbildar sig och var man sedan börjar jobba är stark. På länsnivå har länsstyrelserna i uppdrag att ta fram regionala kompetensplattformar som ska utgöra basen för det strategiska kompetensförsörjningsarbetet. Dessa plattformar kan förbättras och utvecklas genom mer samverkan mellan de berörda myndigheterna och utbildningsanordnarna. har uppdraget att följa vad eleverna gör efter gymnasiet. De rapporterar sedan hur många som gått vidare till universitets- och högskolestudier, hur många som går ut i arbete med mera. Den uppföljningen skulle behöva bli mer regionalt och lokalt anpassad och genomföras mer regelbundet. Vikten av en god kompetensförsörjning kan inte nog understrykas för att motverka framtida arbetslöshet eller brist på arbetskraft. Att förbättra och stärka samarbetet mellan berörda myndigheter och anpassa uppdraget till regionala och lokala behov är därför viktigt.
mot · H2021966 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . finns bestämmelser om i det så kallade . Rådet utgör de nordiska parlamentarikernas samarbetsforum. , efter dess bildande, uppfattas struktur och arbetssätt av många som föråldrat och i starkt behov av reformering. Framför allt behöver effektiviseras och anpassas till både dagens och framtidens förutsättningar och utmaningar. Det är därför rimligt att det görs en översyn av arbetsformerna, av nyttan av detta samarbete för de nordiska länderna, om de nordiska ländernas inflytande i EU-samarbetet kan öka genom det samarbete som sker inom ramen för samt vilka frågor rådet ska driva. Målet med översynen bör vara att utveckla och anpassa så att det bättre kan möta både hot, hinder och utmaningar som vi har framför oss. De flesta gemensamma frågor som förekommer har någon koppling till det Europasamarbete som sker inom EU- och EES-området. arbetsformer är dock inte avpassade för att på bästa sätt tillvarata de nordiska ländernas gemensamma intressen i Europasamarbetet. I många avseenden har de nordiska länderna gemensamma lösningar inom olika rättsområden, men dessa lösningar skiljer sig mot vad som gäller i andra delar av . Här skulle kunna fylla en funktion genom att koordineringen av gemensamma ståndpunkter utvecklas för att de gemensamma ståndpunkterna senare ska kunna föras vidare in i Europasamarbetet med större kraft. På detta sätt kan det nordiska inflytandet i Europasamarbetet öka. agenda bör rensas och renodlas för att på så sätt fokusera på frågor som bedöms viktiga. Nuvarande strukturer inom är i många avseenden byråkratiska och otidsenliga. Omsorgen om nordiska organisationer och institutioner står ofta i vägen för det som borde vara i fokus, nämligen att med ett tydligare medborgarperspektiv förbättra och förenkla tillvaron för människor som bor i . De resurser som ges till skulle sammantaget kunna användas på ett bättre och mer effektivt sätt. Följande fyra förslag till förbättringar av arbetsformer bör övervägas: Det nordiska samarbetet måste förankras bättre i de nationella parlamenten. Viktiga frågor bör därför hanteras direkt mellan de nordiska parlamentens fackutskott. Antalet representanter i bör ses över. Skälet för detta är att minska kostnaderna och att åstadkomma effektivare mötesformer. bör endast syssla med frågor som är relevanta för ett nordiskt samarbete och där nyttan för det nordiska samarbetet är uppenbart. De baltiska länderna bör integreras i det nordiska samarbetet. Detta är en väsentlig åtgärd eftersom basen för en nordisk intressegemenskap kan stärkas genom en sådan åtgärd. Dessutom finns det ett antal viktiga frågor som bör hanteras gemensamt.
mot · H2021967 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa folkinitiativ på nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka kraven för att begära folkinitiativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att partiernas möjlighet att stoppa folkinitiativ bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör utredas hur man kan införa elektroniska namninsamlingar vid folkinitiativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten att lägga fram medborgarförslag på nivå bör bli obligatorisk. har internationellt sett haft få folkomröstningar. infördes möjligheten för medborgare att begära kommunala folkomröstningar genom folkinitiativ på nivå i . Möjligheterna för medborgarna att själva väcka initiativ är central i demokratin, och i takt med att partierna förlorar allt mer folklig förankring har frågan mer betydelse . Därför är det tråkigt att erfarenheterna av lagstiftningen är allt annat än goda. Innan lagstiftningen förändrades stoppades av alla folkinitiativ av de politiska partierna och det var därför positivt att folkinitiativet stärktes 2011 när det blev svårare att för kommunerna att säga nej. Dock skärptes kraven för folkinitiativet som kommunerna fortfarande har möjlighet att stoppa folkinitiativ om två tredjedelar av kommunfullmäktige motsätter sig en folkomröstning. En kartläggning som Kommuner och Landsting genomförde visade att omkring hälften av alla folkinitiativ, som haft tillräckligt många korrekta namnunderskrifter, stoppades. Detta är problematiskt och kan i förlängningen allvarligt skada förtroendet för den parlamentariska demokratin, Mycket kan göras för att ytterligare stärka det direktdemokratiska verktyget. Folkinitiativet bör införas även på nationell nivå. Gränsen för att begära folkinitiativ bör sänkas så att det återigen krävs att av de röstberättigade begärt en folkomröstning. Möjligheterna för partierna att stoppa folkinitiativ bör avskaffas. Ett annat praktiskt problem som försvårar för människor att väcka folkinitiativ är att samtliga handlingar måste lämnas in skriftligen. Det bör utredas hur man kan införa elektroniska namninsamlingar vid folkinitiativ. På EU-nivå är detta redan infört varför det inte borde föreligga några praktiska hinder att skapa denna möjlighet även i . Dagens system bäddar för att det enbart är resursstarka aktörer som har möjlighet att få till stånd ett folkinitiativ. Ett tydligt exempel på systemets brist kan ses mot bakgrund av att en folkomröstning om trängselskatt i kom till tack vare att genomförde en kampanj i frågan. Hade en dagstidning inte engagerat sig i frågan hade förmodligen aldrig någon folkomröstning blivit genomförd. I omkring två tredjedelar av landets kommuner finns möjligheten för medborgare att väcka medborgarförslag. Det bör bli obligatoriskt för alla kommuner att erbjuda möjligheten för medborgare att lägga fram medborgarförslag.
mot · H2021968 · 2014-11-10 00:00:00 — Åtgärder mot att kriminella inom vården arbetar vidare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör låta undersöka möjligheterna för ett automatiserat rapporteringssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av den lagstiftning som reglerar återkallande av legitimation för vårdpersonal. Det är ett utbrett problem att vårdpersonal som tidigare straffats för grov brottslighet, av olika skäl, tillåts arbeta vidare inom vården. I samband med att patientsäkerhetslagen infördes tydliggjordes lagstiftningen så att även brott som inte har med vårdyrket att göra ska kunna leda till att legitimationen återkallas. Det har i media vid flertalet tillfällen uppmärksammats att detta inte fungerar tillfredställande. Det finns två grundläggande problem. Ett problem är att och Inspektionen för vård och omsorg, , allt för ofta inte får information från domstolarna om när vårdpersonal har dömts för allvarlig brottslighet som skulle kunna påverka personernas fortsatta yrkeskarriär. En granskning som genomförde visade att 53 läkare och psykologer som dömts för brott som skulle ha meddelats till tillsynen aldrig rapporterades in. Domarna rör bland annat barnmisshandel, sexuellt ofredande av patient, narkotikabrott och våldtäkt av barn. Ett annat problem är bedömningsnivån som innebär att de allra flesta som rapporteras in till svenska myndigheter ändå tillåts arbeta vidare. Mordbrand, sexbrott och barnpornografibrott är exempel på brottslighet som inte resulterat i indragen läkarlegitimation . har haft en låg prioritering vad gäller rapporteringen av dömd vårdpersonal och ingen förändring har skett trots att och påpekat detta problem för . Rapporteringsproblemet skulle kunna åtgärdas genom att införde ett automatiserat system. Regering bör skyndsamt uppdra åt undersöka möjligheterna för ett automatiserat system. För att råda bot på problemet med bedömningsnivån bör en översyn av lagstiftningen genomföras. Det är inte tillfredställande att vårdpersonal som straffats för mycket grov brottslighet ändå tillåts arbeta vidare inom vården. En översyn av lagstiftningen bör genomföras som syftar till att införa ett mer restriktivt regelverk.
mot · H202197 · 2014-11-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förebygga bedrägeribrott genom att skärpa id-kontrollen. Antal bedrägeribrott ökar i samhället. Det har blivit allt vanligare med kapade identiteter vilket brottslingar systematiskt använder sig av för att handla varor och tjänster över Internet men också direkt i butik. Polisens möjlighet att lagföra dessa brott behöver intensifieras men det viktiga förebyggande arbetet kan ske tidigare om Internetföretag, butiker och banker skärper sin kontroll av id-handlingar, pass mm. bör tillkännage som sin mening till regeringen att skärpa lagstiftningen dels när det gäller de olika myndigheternas och organisationernas kontrollfunktion men också se över straffskalan. Bedrägeri är ett mycket allvarligt brott men det är väldigt många kommuner som kommer undan utan straff som tusentals enskilda drabbas genom att någon eller några tar fram en förfalskad legitimation, handlar över Internet med hjälp av vissa personuppgifter eller – som tyvärr blivit allt vanligare – att man tar banklån över Internet eller i butik med ett förfalskat id-kort. bör som sin mening ge regeringen tillkänna om vikten av att vidta åtgärder lagstiftningsmässigt men också i dialog med bankerna förmå de att bli mycket tuffare när det gäller möjligheten att ta lån.
mot · H2021970 · 2014-11-10 00:00:00 — Basservice ska garanteras för landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram en strategi som garanterar basservice. För att människor ska kunna bo och verka på landsbygden krävs en god service. Tillgång till god it-kommunikation, livsmedelshandel, hälso- och sjukvård m.m. är sådant som behövs för att vardagslivet ska fungera. För att stödja och stimulera arbetet med kommersiell och offentlig service i gles- och landsbygder har regeringen beslutat att varje län ska ha ett regionalt serviceprogram, med genomförande . Det är dock skillnad mellan denna ambition och vad regeringen lyckas genomföra i praktiken. Vi menar att inom flera områden går utvecklingen åt fel håll. Invånarantalet i många av landets kommuner sjunker. Detta blir en effekt, av många faktorer. Som finansieringen av samhällsservicen är uppbyggd medför det att många små kommuner får allt svårare att upprätthålla den grundläggande service som alla människor bör vara garanterade. Följden blir en accelererande utflyttning som gör att vi närmar oss gränsen där den negativa utvecklingen inte går att vända. Såväl det offentliga som den privata sfären har ett ansvar för att se till att hela lever. som offentlig och representativ institution kan inte bara se på när glesbygden förlorar i attraktionskraft. Så länge statsmakterna inte garanterar invånarna även i de mindre kommunerna basservice så finns det risk för fortsatt utflyttning. Basservicen skall garantera att det i alla landets kommuner finns tillgång till godtagbar sjuk-, åldrings- och barnavård, apotek, polis, skola, räddningstjänst, infrastruktur, m.m. Servicegraden kan variera beroende på kommunernas invånarantal och ytstorlek. lades det fram en utredning som kom att kallas (SOU 2009:92 Se medborgaren – för en bättre offentlig service). I den utredningen finns många förslag till försöks- och utvecklingsverksamheter om servicekontor, lokala, fasta och mobila servicepunkter. I utredningen stod att utredningen inte hade för avsikt att föreslå en lag om service, men frågan nämns i följande text: Det finns inget förslag om en tvingande servicelag i betänkandet. Jag anser att regeringen i första hand ska rätta till bristerna i servicen och styra genom sina instruktioner till myndigheterna och genom uppdrag i regleringsbrev och särskilda beslut. Om det visar sig otillräckligt så bör regeringen och stifta lag om servicen. vid makten gick alliansregeringen tyvärr inte vidare med de goda förslagen som fanns i utredningen. borde det vara dags att gå vidare med denna fråga. Tillgången på service är en grundförutsättning som starkt påverkar de flesta andra utvecklingsfaktorerna. Den har betydelse för en bygds attraktivitet och utvecklingspotential. Den påverkar miljön, ekonomin och människors vilja att bo kvar. Med anledning av det anförande föreslår vi att ska ge regeringen tillkänna vad som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram en strategi som garanterar basservice.
mot · H2021971 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten att skydda genom ett överordnat riksintresse. hyser såväl natur- och miljömässiga som samhällsviktiga värden, och är därför skyddad av fyra riksintressen enligt – friluftsliv, fiske, natur och kulturmiljö. har också skydd som dricksvattentäkt och dessutom är i sin helhet ett Natura 2000-område och en del av av skyddade områden. är biosfärområde under ; en utmärkelse som ställer krav på långsiktigt hållbar samhällsutveckling. försörjer redan över en kvarts miljon människor med dricksvatten och ytterligare kommuner är på väg att ansluta till Vättervatten. Dessutom kan som dricksvattentäkt bli ovärderlig om till exempel havsnivån stiger och ger upphov till saltvatteninträngning i , som är dricksvattentäkt för i princip hela . Även den europeiska kontinenten tittar på som möjlig framtida dricksvattentäkt. Minerallag och Försvarsmaktens intressen har företräde har vi i praktiken inte ett tillräckligt skydd för dricksvatten i , trots att det är en av de viktigaste framtidsfrågorna. Minerallagen och Försvarsmaktens intressen har företräde. Utöver den omfattande befintliga övningsverksamhet som Försvarsmakten har tillstånd att bedriva över , har man ansökt om att öka det totala antalet flygrörelser kraftigt, och därmed öka årsförbrukningen av bl.a. flygfotogen. Försvarsmakten planerar även internationella skjutövningar i samarbete med Nato från stridsflygplan och helikoptrar mot mål rakt ner i vattnet. Det är inte rimligt att Försvarsmakten i en värld som till stor del präglas av brist på rent dricksvatten använder värdefulla dricksvattentäkter som övningsfält. Ett annat hot mot vattenkvalitet är den planerade gruvan vid , . Om ett enormt dagbrott öppnas från sjön i ett vattenrikt område, riskerar tungmetaller och andra gifter läcka ut i . Det är också stor risk för översvämning och dammbrott vid kraftig nederbörd, vilket spås bli allt vanligare i klimatförändringarnas spår. Ett tredje hot är de planer som finns på utvinning av fossilgas i . Dessa sammantagna hot gör att skyddet av måste stå över andra samhällsintressen och skyddet av bör göras till överordnat riksintresse.
mot · H2021976 · 2014-11-10 00:00:00 — Öka stödet till Rett Center i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökat stöd till Rett Center i . Retts syndrom drabbar ett litet antal individer . Det kan vara färre än fem individer som drabbas vissa år vilket gör det svårt för enskilda landsting att upprätthålla en värdig vård. Med tanke på att de drabbade oftast avlider är det totala antalet drabbade i landet runt hundratalet. För att upprätthålla vård av hög kvalitet har Rett Center i avtal med vilket gör att underlaget blir något större än det vi har i och ger därmed bättre förutsättningar för bra vård. Statens stöd till Rett Center har legat oförändrat på sju miljoner . Eftersom verksamheten i första hand handlar om god omvårdnad under ständigt tilltagande funktionsnedsättning finns litet utrymme för traditionella effektiviseringar eller besparingar. Verksamheten går med ett för orimligt underskott. Ansvaret för en så liten och speciell vårdgrupp bör tas nationellt. Det statliga stödet har tyvärr varit oförändrat. I årets budget görs inte heller någon ökning vilket är problematiskt men den nuvarande nivån säkrades för framtiden vilket tacksamt konstateras. måste dock vara mycket tydlig med att det är regeringen som har det yttersta ansvaret för att patienter med Retts syndrom får en adekvat vård i vårt land. Hur regeringen tar sitt ansvar skall jag som enskild motionär självklart inte låsa fast mig vid men att regeringen måste säkra verksamheten för denna patientgrupp är odiskutabelt.