mot · H102Fi308 · 2014-03-01 00:00:00 — Vi föreslår också att Arbetsförmedlingen ges mer resurser för att bedriva intensifierad arbetsgivarorienterad förmedlingsverksamhet, i syfte att ge deltagare i fas 3 möjlighet att komma vidare på arbetsmarknaden. Utvärderingar av liknande insatser riktade mot långtidsarbetslösa visar på goda resultat. Vi föreslår att fas 3 avskaffas. I stället vill vi: Inrätta 20 000 extratjänster. Inrätta 5 000 nya platser inom intensifierad arbetsförmedling. Ge möjlighet till deltagare i fas 3 att komma vidare med bibehållen ersättning på 10 000 av nya platserna inom bristyrkesutbildning, komvux, yrkesvux, yrkeshögskola samt högskola och universitet. Kostnaden för de offentliga finanserna att avskaffa fas 3 är . Matchningen på arbetsmarknaden fungerar inte tillräckligt bra. Trots att nästan 400 000 personer söker jobb, så har många arbetsgivare svårt att hitta rätt arbetskraft. lider av ett rekryteringsgap. När konjunkturen tar fart ökar antalet lediga jobb. Om matchningen inte fungerar tillräckligt bra kommer arbetsmarknaden att stärkas långsammare än nödvändigt. De lediga jobben riskerar att inte tillsättas i tillräckligt hög takt. Därmed riskerar rekryteringsgapet att vidgas i konjunkturuppgången. En ansvarsfull politik tar sikte på att stärka matchningen på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen är en helt central aktör i detta arbete. Dessvärre har Arbetsförmedlingen lågt förtroende hos såväl arbetslösa, arbetsgivare som hos många av dess anställda. När vare sig arbetslösa eller arbetsgivare förväntar sig något utbyte, utan kanske till och med drar sig från att använda förmedlingens tjänster, måste något göras. Arbetsförmedlarnas professionella kompetens behöver tas bättre till vara. Vi vill utveckla och göra om Arbetsförmedlingen till en matchningsspecialist tillsammans med andra aktörer. Arbetsförmedlingens arbete bygger på att både arbetsgivare och arbetslösa känner ett förtroende för verksamheten, att arbetsgivare ser förmedlingen som en naturlig samarbetspartner och att arbetslösa vill och förmås att jobba helhjärtat för att hitta ett jobb. För att detta ska bli verklighet föreslår vi följande förändringar: Utbilda för bristyrken. Vi vill utforma en satsning på bristyrken i nära samverkan med det privata näringslivet och andra arbetsgivare. Huvuddelen av utbildningen förväntas ske inom ramen för den arbetsmarknadsutbildning som finns, men vi vill därtill öppna upp mellan den reguljära utbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. På så sätt blir det möjligt att ta större delar av utbildningssystemet i anspråk för en satsning på bristyrkesutbildning. Kvalificerade yrkesutbildningar och yrkeshögskoleutbildningar är av stor vikt för att arbetsgivare ska hitta rätt personal och är ett snabbt sätt för den enskilda att hitta ett kvalificerat arbete. Arbetsgivarnas krav måste sättas i centrum. Arbetsförmedlingens kontakter med näringslivet måste intensifieras. Arbetsgivare ska vara med och styra och kvalitetssäkra utbildning och andra insatser – enbart insyn och rådgivande räcker inte. Arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter på regional och nationell nivå bör ha en större representation och inflytande över verksamheten. Arbetslösa ska ha rätt till det stöd som krävs . Regeringens regler om hur många dagar någon måste gå i arbetslöshet innan denne kan få kvalitativt stöd, och hur många dagar som måste gå innan arbetsförmedlaren har rätt att anvisa en åtgärd, en utbildning eller en praktikplats ska därför tas bort. Regelstyrningen ska minska. Arbetsförmedlingen ska i stället styra mot och följa upp resultatet – om människor kommer i arbete eller inte. Arbetsförmedlarna är experter på arbetsförmedling. De måste få använda sin professionella kompetens. Ge alla som söker jobb ett professionellt stöd – oavsett om man är tjänsteman eller arbetare, vilken utbildning man har eller vad man har gjort tidigare. Stödet från Arbetsförmedlingen måste anpassas till varje individ och behöver också kunna se olika ut beroende på geografisk ort, sektor eller yrke. Samarbetet med andra aktörer behöver breddas och fördjupas. Genom att använda kompetens och kontaktvägar från flera olika aktörer ökar möjligheterna att ge varje individ just den hjälp han eller hon behöver. Det finns såväl arbetsgivare som fackliga organisationerna som gör ett gott och utvecklat arbete för sina medarbetare och medlemmar, själva och genom gemensamma organ. Därför ska Arbetsförmedlingen ha ett nära samarbete med utomstående aktörer. Undanröj vattentäta skott mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning. bedrivs ett fåtal utvalda yrkesutbildningar som arbetsmarknadsutbildning, huvudsakligen inom de mansdominerade delarna av arbetsmarknaden. Detta trots att efterfrågan på andra utbildningar också är stor. Vi föreslår att de vattentäta skotten mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning ska tas bort. Arbetsförmedlingen ska kunna upphandla platser inom yrkesvux, yrkeshögskola, vuxenutbildning och högskola för att skräddarsy kortare utbildningar som gör att arbetssökande hittar jobb. Vi investerar till sammantaget 6 000 nya platser inom bristyrkesutbildning. I budgetproposition 2013/14 föreslår regeringen att ett statligt stöd inrättas när anställda tillfälligt går ner i arbetstid och lön, i syfte att arbetstillfällen bevaras under en lågkonjunktur. Modellen går kortfattat ut på att korttidsarbete kan införas vid en djup efterfrågekris, som bedöms vara av tillfällig karaktär, för branscher som drabbas. Avsikten är att på så vis begränsa antalet varsel som anställda finns kvar i verksamheten för att snabbt sätta igång produktionen när efterfrågan åter ökar. Vi socialdemokrater är positiva till regeringens initiativ – men menar att ett system med korttidsarbete ska innehålla tydliga inslag av utbildning eller kompetensutveckling när arbetstagaren har nedsatt arbetstid. Vänd utvecklingen i skolan och höj kompetens För att klara jobben och tillväxten i en allt hårdare global konkurrens krävs att behåller sin position som kunskapsnation. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. Ska svenska företag klara av att ständigt utvecklas måste deras anställda också kunna göra det. En av viktigaste konkurrensfördelar har varit en god tillgång på kvalificerad arbetskraft. Därför föreslår vi betydande investeringar i skolan, förskolan och i människors möjligheter till vidare utbildning. Den svenska skolans resultat har försämrats kraftigt . Andelen elever som klarar med behörighet till gymnasiet har sjunkit (se figur 15) och vi presterar sämre i internationella studier av läsförståelse, matematik och naturvetenskap.15 har andra länder stärkt sina resultat och den svenska grundutbildningen har därmed ytterligare tappat i jämförelse med andra länder. Den svenska skolan har historiskt präglats av en hög grad av likvärdighet. Skillnaderna i resultat har ökat , men har vi sett en dubblering av andelen riktigt svagpresterande skolor, som vi ser något fler högpresterande skolor (se fig. 34). som resultaten i skolan försämras sänks ambitionerna för den högre utbildningen. Antalet studieplatser per 19–24-åringar är det lägsta (se figur 16) trots att det är fler än någonsin som vill studera på högskolan. Vi kan inte möta framtiden med fallande kunskapsnivåer. Ambitionerna måste vara högre, både när det gäller spets och bredd. Forskningen visar hur de skolsystem som presterar goda kunskapsresultat också lyckas ge alla elever en god utbildning. gör analysen att den ökande skolsegregationen är en av huvudförklaringarna till de sjunkande kunskapsresultaten och OECD16 belyser vikten av jämlikhet i utbildning för en hög måluppfyllelse. Regeringens Finanspolitiska råd har konstaterat följande: Regeringen gör enligt vår bedömning knappast heller tillräckligt (om ens något) för att motverka den ökade segregationen. Skolpolitiken behöver utvecklas för att motverka den tilltagande segregationen i svensk skola där barn delas upp på olika skolor utifrån sin bakgrund och där elevens sociala bakgrund har en mycket stor inverkan på skolresultaten. För att höja kunskapsresultaten i skolan finns inga genvägar. Vi är övertygade om att våra unga aldrig kan lära sig mer utan att få mer undervisning av bättre kvalitet. När kraven på arbetsmarknaden ökar måste också kraven i skolan hänga med. Allt annat vore att göra nästa generation en stor otjänst. Trenden med sjunkande resultat i den svenska skolan måste brytas. I vår budgetmotion presenterar vi därför ett antal förslag för den svenska skolan som syftar till att: Tidigt ge alla elever mer tid med sina lärare genom mindre klasser, fler specialpedagoger och speciallärare i skolans lägre åldrar och satsningar på förskolan. Ge lärarna mer tid och stöd att bedriva och planera undervisning av högsta kvalitet, bland annat genom att minska det administrativa ok som ålagts dem och stärka rektorernas möjligheter att stötta och leda det pedagogiska arbetet. Öka attraktiviteten i läraryrket för att rekrytera och behålla den högsta kompetensen. Bättre förbereda lärarna för sitt yrkesliv genom att öka kraven och kvaliteten i lärarutbildningen. Stärka stödet till de elever som har de sämsta förutsättningarna. Utöka elevernas skolplikt så att skolans krav motsvarar arbetslivets krav. Stärka arbetslivsanknytningen på gymnasiets yrkesprogram. som vi presenterar insatser för att vända resultaten i skolan krävs höjda ambitioner för den högre utbildningen. Högre utbildning lönar sig, för såväl den enskilde som samhället. Den enskilde får högre lön, lägre risk för arbetslöshet och bättre hälsa bland många andra saker. Samhället investerar i utbildning och får tillbaka mångdubbelt i tillväxt och utvecklingskraft. ska ha en världsledande utbildningsnivå i hela befolkningen. En växande andel av jobben kommer att kräva en högre utbildning. behöver tillhöra de länder i världen som har högst andel med högre utbildning. Vi har inte råd att tappa i andel välutbildade jämfört med andra länder. Vi accepterar därför inte regeringens neddragningar av antalet högskoleplatser, utan föreslår fler utbildningsmöjligheter i yrkeshögskola och högskola kombinerat med en kvalitetssatsning som i ett första steg riktar sig till lärarutbildningen. Höj kunskapsresultaten i skolan genom tidiga insatser Forskningen visar att det är effektivt att göra tidiga investeringar i barns lärande. Barn som gått i en högkvalitativ förskola klarar sig bättre i skolan och senare i livet. Särskilt gynnas barn som kommer från hem utan studietradition. Alla barn har rätt till en bra start på sitt lärande och med tidiga insatser i förskola och i skolan kan det förverkligas.17 Vi socialdemokrater presenterar därför ett antal förslag med fokus att stärka utbildningskvaliteten för de allra yngsta. Mindre klasser i lägre åldrar Varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan. Då måste stora klasser bli mindre. Mindre klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Det ger mer tid för lärarna med varje enskild elev och möjliggör att varje elev ges stöd i sin utveckling. Det krävs för att höja resultaten i skolan. Forskningsstödet för positiva kunskapsförbättringar genom mindre klasser är starkt. Den mest kända studien gjordes inom (Tennesse Student/Teacher Achievement Ratio) som var ett fältexperiment i , och som har karaktäriserats som the most famous educational experiment conducted to date. I experimentet fördelades elever slumpmässigt mellan mindre klasser och större klasser. Resultaten från visade att elever i mindre klasser hade bättre inlärningsresultat. På grundval av denna och andra internationella och svenska studier konstaterar att klasstorlek har betydelse för elevernas resultat. Undersökningarna visar att effekterna ofta varierar – beroende på elevernas ålder och bakgrund. Effekter av klasstorlek kan i första hand observeras för årskurserna 1–6. En ny studie från IFAU visar att klasstorlek har så stora effekter på elevens lärande att det påverkar elevernas lön senare i livet och att löneeffekterna är tillräckligt stora för att överstiga de direkta kostnaderna av fler lärare. Mindre klasser förbättrar inte bara elevernas resultat utan också lärarnas arbetsmiljö. I en undersökning från lärarförbundet uppgavs Stora barn- och elevgrupper som en av de viktigaste skälen till att lärare övervägde att lämna yrket.18 Att göra de största klasserna mindre är därför ett viktigt initiativ för att höja läraryrkets attraktivitet. För att rikta resurserna dit de förväntas ge störst effekt fokuseras denna insats på att minska elevgrupperna i de största klasserna. Vi investerar 2014 för att minska klasstorlekarna i årskurs 1–3 och förskoleklass så att lärarna får tid att ge varje elev stöd i sin utveckling. Anställ 1 000 nya specialpedagoger och speciallärare Vårt grannland presterar toppresultat i internationella kunskapsmätningar. Huvudsakligen är det två saker som särskiljer den finska skolan från den svenska: Läraryrkets attraktivitet och tidiga insatser. 2009 fick av de finska eleverna i årskurs 1 specialundervisning och särskilt fokus läggs på läs- och skrivinlärning men också på matematik. I får störst andel av eleverna specialundervisningen tidigt i skolan. Särskilt stöd tidigt i skolan är inte bara en viktig del av lyckade skolpolitik, det är också en viktig komponent i den norska skolpolitiken och som bidragit till att vända den negativa resultatutvecklingen i vårt västra grannland. I finns ingen samlad statistik över specialundervisningen men andelen elever som får särskilt stöd är lägre än i . Forskare lyfter fram att extra stöd i den svenska skolan bör sättas in tidigare. De menar att stöd från specialpedagoger och speciallärare sätts in för sent i . För att förbättra skolresultaten måste svårigheter identifieras tidigare och resurserna fokuseras mot de yngsta eleverna. Vi investerar för att anställa 1 000 nya specialpedagoger och speciallärare för att säkerställa att alla får en bra start på sin skolgång. Utbilda 1 000 nya förskollärare Alla barn ska få en bra start i förskolan. En förskola med hög kvalitet där barnen lär sig mycket och känner sig trygga kräver kompetent personal och små barngrupper. Vi är därför mycket oroade över att andelen riktigt stora barngrupper, över 20 barn, ökar och har ökat . För att kunna minska barngrupperna framöver behöver vi fler förskollärare. Vi Socialdemokrater vill därför utbilda 1 000 fler förskollärare . Det är brist på förskollärare i . Enligt prognos kommer det saknas nära 20 000 förskollärare om inte tillgången ökar. Barnskötare och förskollärare är viktiga framtidsyrken. Båda yrkena behövs och bidrar gemensamt utifrån olika kompetenser till både omsorg och lärande i förskolan. som det finns ett underskott på förskollärare finns det ett överskott på barnskötare. En del av de nya utbildningsplatserna ska därför riktas mot att barnskötare ska kunna vidareutbilda sig till förskollärare. Barnskötare ska kunna validera sin förvärvade kompetens och studera ett kortare förskoleprogram. Vi vill nu ge förutsättningar för att minska barngruppernas storlek i förskolan. Då behöver vi först se till att det finns tillräckligt många förskollärare att anställa. Utöver våra övriga investeringar i utbildningsplatserna investerar vi i 1 000 nya utbildningsplatser för förskollärare som ett första steg för att kunna minska barngrupperna och höja kvaliteten i förskolan. Figur 34: Andel skolor med hög respektive låg andel behöriga elever Stärk skolorna med tuffast förutsättningar Vi förslår att ges i uppdrag att fördela resurser till de 50 grundskolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. För att öka medvetenheten om hur de medel vi vill skjuta till används vill vi introducera en modell hämtad från där skolor med extra stöd måste redovisa hur de använder sina extra medel. Redovisningen baseras på en lista med möjliga åtgärder, samt den effekt på skolresultaten som forskningen visar att respektive åtgärd förväntas ha. Detta har i lett till att skolor som får extra medel har en högre medvetenhet inte bara om hur de använder de extra medel de får, utan också om hela deras resursanvändning. Denna modell för redovisning av resursanvändningen ska också utformas på ett sätt som gör att den kan användas av kommuner som fördelar resurser utifrån elevernas förutsättningar. som vi stärker skolorna ekonomiskt är syftet att stärka deras kompetens om olika insatsers effekt och öka medvetenheten om hur tillgängliga resurser bör användas för att på bästa sätt stärka skolresultaten. Socialdemokraterna föreslår investeringar om för att höja resultaten i de 50 skolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. uppdras att utforma ett redovisningssystem för resurserna som på ett enkelt sätt knyter ihop resursanvändning med tillgänglig forskning om olika insatsers effekt. Läxhjälp för alla istället för läx-RUT till några Regeringen har beslutat att privatundervisning ska skattesubventioneras genom RUT-avdraget. Det är inte förnuftigt. Individuell undervisning i hemmet av kvalificerad personal är inte kostnadseffektivt och bör inte betalas av staten. Ett av syftena med RUT-avdraget är att göra svarta jobb vita. Men någon större svart marknad för kvalificerad hemundervisning har inte dokumenterats. Vi anser att alla barn ska erbjudas läxhjälp – detta ska inte vara förunnat de barn vars föräldrar har råd att köpa tjänsten. Skolan bör organisera läxhjälp på det sätt som skolan ser fungerar bäst. För de yngre barnen väntar vi oss att läxhjälpen främst kommer att bedrivas inom ramen för fritidshemmen, då drygt åtta av tio elever på lågstadiet går på fritids . Skolor kan samverka med ideella föreningar för att erbjuda alla elever läxhjälp. ges i uppdrag att fördela stimulansbidrag för att alla elever i ska erbjudas läxhjälp. Vi investerar för läxhjälp i . Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter skickliga och engagerade lärare som har bra förutsättningar att bedriva en god undervisning. Ökande kunskapsresultat i den svenska skolan kräver att många ambitiösa och duktiga studenter väljer att utbilda sig till lärare, samt att vi klarar att behålla duktiga lärare i yrket. Då ska det också löna sig att utbilda sig till och arbeta som lärare. är det för få unga som vill bli lärare. Söktrycket på lärarutbildningen är lågt med bara 1,6 sökande per plats. överväger många verksamma lärare att lämna yrket och betydande pensionsavgångar väntar i närtid. Sammanfattningsvis står vi inför en betydande lärarkris. För att stärka läraryrket krävs förbättringar på flera områden. Vi vill se en professionalisering av läraryrket med lärare som har rätt till en systematisk kompetensutveckling, har gott om tid att bedriva och utveckla undervisningen, bra villkor genom karriärutveckling samt goda former för samarbete och utbyte med sina kollegor. Politiken ska skapa förutsättningarna för lärarna att göra ett bra jobb men inte bestämma hur det ska utföras. Skolans verksamhet och skolpolitiken ska utgå från forskning och beprövad erfarenhet. Skolledare ska vara välutbildade och ha tid att vara pedagogiska ledare. ska ha en lärarutbildning av högsta kvalitet. Om vi ska nå våra målsättningar krävs en långsiktig färdplan för läraryrket som tas fram i nära samarbete med involverade parter. Dels för att insatserna ska ges rätt inbördes prioritering och dels för att dessa diskussioner måste omfatta frågor om lärarnas lön och villkor, vilket primärt är en fråga för fack och arbetsgivare. Vi har därför tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket för att bidra till en positiv utveckling för läraryrket. Vi stöttar regeringens förslag om fler karriärtjänster som ett bra första steg men mer behövs för att vända utvecklingen för yrket. Vi skjuter till till befintliga medel för att skapa en lärarmiljard att prioritera i dialog med berörda parter i en nationell samling för läraryrket. Minska på administrationen – låt lärare vara lärare Alltmer av lärarnas arbetstid upptas av administration. Fler nationella prov, obligatorisk närvarorapportering, skriftliga omdömen för alla elever från årskurs 1, individuella utvecklingsplaner och skriftliga åtgärdsprogram är alla exempel på insatser som var för sig är fullt rimliga men som sammantaget innebär en så omfattande arbetsbörda att det kraftigt minskar den tid lärarna kan lägga ner på att planera och bedriva undervisning. Vi måste minska lärarnas administration genom att ta bort de dokumentationskrav som införts och ge lärarna större möjlighet att utforma sin uppföljning på det sätt som bäst passar deras arbetssituation och de utmaningar eleverna står inför, och som möter föräldrars berättigade behov av information om barnens utveckling i skolan. Vi vill se att skollagen ändras så att de skriftliga omdömena är obligatoriska. En lärare som undervisar flera klasser och ämnen lägger ofta en arbetsvecka per läsår på att producera även de mest rudimentära omdömen en gång per termin utan att det bidrar nämnvärt till elevernas utveckling. Skollagen bör också förändras vad gäller krav på åtgärdsprogram vid särskilt stöd. Regeringen vill ta bort krav på åtgärdsprogram helt och hållet och istället låta det vara upp till föräldrarna att kräva det. Vi ser att det kommer att ytterligare spä på ojämlikheten i skolan men ser behovet av att minska den arbetsbelastning åtgärdsprogrammen medför. Vi föreslår istället att kravet på åtgärdsprogram tas bort för särskilt stöd av mindre omfattning men att kravet på åtgärdsprogram finns kvar vid större behov av särskilt stöd. Vi vill slopa kravet om individuella utvecklingsplaner och reducera kravet på skriftliga åtgärdsprogram för att minska lärares administrativa börda. Kvaliteten på högskole- och universitetsutbildningar behöver höjas, särskilt inom lärarutbildningen. TCO visar i sin rapport att av lärarstudenterna har eller mindre undervisning . Studietiden är i snitt på lärarutbildningen. Heltidsstudier ska motsvara heltid. Studenter ska i snitt studera /vecka för att klara kraven i utbildningen. Därför vill vi se en kvalitetssatsning på lärarutbildningen. Vi vill sätta fokus på fler lärarledda undervisningstimmar. Det ställer högre krav på studenterna men det ger också ett bättre stöd till dem och en högre kvalitet i utbildningen. Lärarutbildningen är inte den enda utbildning med lite undervisningstid och låg genomsnittlig studietid. Problemet är särskilt påtagligt inom humaniora och samhällsvetenskapliga utbildningar. För att fullt ut identifiera effekterna i ökad studietid av en ökad undervisningstid vill vi dock börja i begränsad skala. Kvalitetssatsningen ska användas till att öka den lärarledda undervisningstiden, höja kraven och antalet studietimmar studenterna lägger ned . En höjd utbildningskvalitet för lärarstudenterna kommer förbereda studenterna bättre för yrkeslivet som utbildningens attraktivitet höjs. Vi vill investera 2014 i en kvalitetssatsning på lärarutbildningen. Stärk det pedagogiska ledarskapet Ett bra ledarskap är viktigt för att utveckla och förbättra skolans resultat. Skolor som saknar bra ledare saknar också ofta ett klimat med höga förväntningar och strävan efter att utvecklas. Rektorer är således nyckelpersoner för att vända den negativa utvecklingen i svensk skola. Rektorerna ska kunna hantera en mängd frågor av olika slag. som de ska vara pedagogiska ledare och personalansvariga ska de ansvara för skolans ekonomi och resultat. Rektorerna måste ges tillräckliga förutsättningar för att kunna fullgöra sitt uppdrag, och först och främst det centrala uppdraget som pedagogiska ledare. Vi vill stödja rektorer så att de kan utvecklas i sin roll som pedagogiska ledare. Vi vill utveckla rektorsrollen för att sätta det pedagogiska uppdraget främst och investerar 2014 i detta. De krav som ställs i skolan måste motsvara de krav som kommer att ställas på eleverna när de lämnar skolan och gör sitt inträde på arbetsmarknaden.