ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022512 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att bygga dubbelspårig järnväg på hela Ostkustbanan. Ostkustbanan är en av mest trafikerade enkelspåriga järnvägar. En utbyggnad till dubbelspår av Ostkustbanan är en nödvändighet för att skapa bättre förutsättningar för tillväxt och utveckling i hela . Vi behöver ett näringsliv som utvecklas och möjliggör nya jobb där basindustrin är en mycket viktig del då de bygger klusternät av företag omkring sig. Behovet av en utbyggnad till dubbelspår är högst nödvändigt för att korta ner restiderna, möjliggöra mer godstrafik, skapa en omställning från lastbilstransporter till miljövänligare tågtransporter men även för privatpersoners arbetspendling och möjlighet till kollektivt resande.
mot · H2022513 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en återreglering av apoteksmarknaden i enlighet med motionens intention. Flertalet avregleringar och utförsäljningar i vårt land har skett med ideologiska förtecken som grund, istället för med ett resultatinriktat och logiskt synsätt. Huvuddelen av avregleringarna och utförsäljningarna har inneburit samhällsekonomiska förluster ur flera aspekter. Ett allt för kortsiktigt tänkande har präglat diskussionen om avregleringar och statligt ägande, där valfrihet och vinst gått före kvalitet och svenska folkets gemensamma bästa. Så även vad gäller avregleringen av apoteksmarknaden. Undersökningar som gjorts pekar på att svenska folket inte är nöjda över apotekens kvalitativa nivå efter avregleringen. Medborgarna har bland annat inte varit nöjda med rådgivningen som ges, samt att apoteken saknade medicin och att det tog att beställa dessa. Vidare, vilket är allvarligare, anser sex av tio apoteksanställda att möjligheterna för personalen att kompetensutvecklas har försämrats. Det finns även en risk att apotek ute på lands- och glesbygden kan komma att stänga då flera apotek i dessa regioner har problem med lönsamheten. Med allt ovanstående samt risk för nedläggningar bör detta leda till att marknaden återregleras. Vi förstår att det inte är rimligt att en återreglering kan genomföras på kort sikt. Därför föreslår vi att regeringen utreder hur mycket det skulle kosta samt hur det krävs för att återreglera apoteksmarknaden. [1] Dnr 2014:1502,
mot · H2022514 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett svenskt fartygsvärn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att stärka lagskyddet för kulturhistoriskt skyddsvärda fartyg. är ett land med en lång och rik sjöfartshistoria. En del av denna historia levandegörs av de privata entusiaster som lägger ned enorma mängder tid och pengar på att bevara och restaurera kulturhistoriskt värdefulla fartyg. Genom att dessa fartyg används och visas upp kommer arbetet också allmänheten och turistnäringen till del. Det finns flera sätt att se ett fartyg som kulturminne. Ur en byggnadshistorisk synvinkel är fartyget en konstruktion som är typisk för sin tid och plats. Fartyget kan också ses ur ett teknik- eller industrihistoriskt perspektiv. Ur en etnologisk synvinkel blir fartygen en historisk social miljö med speciella kulturella värderingar som arbetsplats och bostad för sjömännen. Fritidsbåtarna speglar det moderna välfärdssamhällets utveckling med den nya fritiden. Fartygen kan också ses som en del av en specifik maritim kulturmiljö, t ex en välbevarad hamnmiljö. Tyvärr är just de bevarade och restaurerade fartygen den del av det maritima kulturarvet som har sämst lagskydd. Detta gäller inte vrak, dessa klassas som fast fornminne efter förlisningen. Den märkliga konsekvensen av denna lagstiftning är att av två identiska fartyg byggda för är det endast det som förlist som skyddas av lagen, medan det fortfarande flytande fartyget saknar lagskydd. Vi menar att regeringen möjligt borde utreda möjligheten att stärka lagskyddet för kulturhistoriskt skyddsvärda fartyg. Tyvärr har man kunnat se en negativ utveckling där allt fler entusiaster ger upp och alltfler kulturellt betydelsefulla svenska fartyg förfaller eller försvinner till utlandet. Om utvecklingen skall kunna vändas krävs det ett ökat stöd från staten. har ett nästan 20 gånger större statsstöd till bevarandet av historiska båtar än vad har. Den norska motsvarigheten till har fått ansvar för de flytande byggnadsminnena. De har den lagliga möjligheten att freda kulturhistoriskt intressanta fartyg och därmed säkerställa deras fortlevnad och att fartyget stannar i landet. I gäller också generellt att fartyg behöver tillstånd från riksantikvarien för utförsel. Det praktiska fartygsbevarandet har man organiserat genom att skapa s.k. fartøyvernsenter där man har samlat resurser för renovering av traditionella fartyg. finns det tre fartøyvernsenter. Vår bedömning är att den svenska staten bör påta sig ett större ansvar för bevarandet av denna del av det kulturarvet och att regeringen, med inspiration från den norska modellen, möjligt bör utreda möjligheten att införa ett svenskt fartygsvärn. Per Ramhorn (SD)
mot · H2022515 · 2014-11-10 00:00:00 — Svenska ortnamn i fjällvärlden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas. I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. kan man bland annat läsa följande: 4 § Vid statlig och verksamhet skall god ortnamnssed iakttas. Detta innebär att hävdvunna ortnamn inte ändras utan starka skäl. (…) - Svenska, samiska, meänkieli och finska namn så långt möjligt används på kartor samt vid skyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. Trots ovanstående lagtext började Lantmäteriet att stryka många av de svenska ortnamnen på landets fjällkartor. Kvar blir då enbart de ursprungliga samiska namnen. Motivet till förändringen är att man på Lantmäteriet upplevt att det varit ”rörigt” att ha med både den svenska och den samiska stavningen. Vår uppfattning är att det är principiellt felaktigt att radera ut de svenska ortnamnen i fjällvärlden. Detta eftersom det också bidrar till att radera ut minnet av de svensktalande människor som i åtminstone hundratals år har bott och verkat i området. Förfarandet är inte bara principiellt felaktigt utan har också orsakat praktiska problem. De samiska namnen är inte alltid allmänt kända, vilket har skapat förvirring och svårigheter. Turister har fått svårare att hitta platser som folk pratar om på kartan, SOS alarm har svårt att tyda den samiska stavningen och polis och fjällräddning i området har vittnat om att den nya ordningen skapat förvirring och tidsförlust i samband med larm- och nödsituationer. Det är en förvirring som i en framtida extremsituation i värsta fall skulle kunna leda till att människoliv går förlorade. Det är uppenbart att det finns allvarliga brister i tillsynen och tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna kring god ortnamnssed. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att Lantmäteriets reform bör rullas tillbaka och att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag kring hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed skall kunna skärpas.
mot · H2022519 · 2014-11-10 00:00:00 — för lyxkryssningsfartyg i Klippan, intill tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en kaj för lyxkryssningsfartyg i Klippan, intill , bör kostnadsberäknas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en kaj för lyxkryssningsfartyg i Klippan, intill , bör planeras som nationellt bekostad infrastruktur färdig till . Välkommen till vill vi säga till alla turister. Men som det är så kan inte de stora lyxkryssarna, med höjd över vattenlinjen på över 60 m, lägga till på vettigt avstånd från . Det enda läget för dessa gigantiska lyxkryssare är . Om man tvingar penningstinna turister att promenera fram över järnvägsspår och blandas med containrar, truckar och lastbilar så blir det nog inga återkommande besök. har och långt fler anlöp av riktigt stora kryssningsfartyg än har, trots att hamn är den största sett till alla andra mått. Med en kaj för lyxkryssningsfartyg i Klippan så får kryssningsturisterna promenadavstånd till Casinot och förnämligaste fiskrestauranger. Ytterligare besöksnäring kan anläggas på området. Vill kryssningsturisterna absolut besöka så går det snabbare tur och retur att ta snabbtåg från än att löpa in med kryssningsfartyget. Man skulle dessutom ha anledning att riva ned det rysliga monument, över förfärande nonchalans mot sjöfarten, som utgörs av den fula byggnaden, som förr var ett pannhus för och som utgör en osnygg fasad som är det allra första sjövägen ankommande turister får se av staden . Bild i bilaga. firar sitt 400-års jubileum , det skulle passa med åtminstone ett större delprojekt i hamnen, största. kan flyttas upp på kajen och få ett eget fundament med förklaring. Vi föreslår att kajen kostnadsberäknas och ses som en statlig investering i nationell infrastruktur. Bilaga med bilder finns: ”Lyxkryssningskaj_bilder_141110.pdf”.
mot · H202252 · 2014-11-04 00:00:00 — Likvärdiga möjligheter till anhörigstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att harmonisera anhörigstödet mellan kommunerna så att ett likvärdigt stöd kan erbjudas oavsett kommun. finns det hjälp och stöd att erhålla då man vårdar en anhörig. Anhörigstöd är viktigt för både anhöriga och samhället. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser de gör för en närstående. Men det handlar även om den anhöriges behov av vila och att kunna hantera vardagen på bästa möjliga sätt. kan dock anhörigstödet se olika ut beroende på kommun, även om kommunerna tillhör samma landsting. Ur 5 kap. 10 § socialtjänstlagen: ”ska erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stödjer en närstående som har funktionshinder.” Dock preciseras inte hur det ska gå till. till ekonomiska aspekter finns både hemvårdsbidrag och anhöriganställning. Det finns såväl vårdbidrag som närståendepenning. Det finns även olika möjligheter till avlösning, anhöriggrupper och föreläsningar såväl som möjligheter till korttidsboende m.m. Det är positivt att det finns så pass mycket hjälp som kan erbjudas. Det problem som vi däremot ser är att alla varianter och skillnader mellan kommuner kan uppfattas som både otydliga och krångliga. har tagit fram en handbok som heter ”Stöd till anhöriga – vägledning till kommunerna för tillämpning 5:e kapitlet 10 § i SoL”. Trots detta visar ”Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående” på slående skillnader mellan kommunerna vad gäller om kommunen har utvecklat och dokumenterat strategier i måldokument eller verksamhetsplaner för tillämpningen av 5 kap. 10 § SoL. Inom verksamhetsområdet äldrevård hade genomfört detta, men inom området funktionshinder . Inom individ- och familjeomsorg så få som av kommunerna. Mot bakgrund av ovanstående samt det faktum att lagen skrevs om och att det , , fortfarande inte har utformats en enhetlig möjlighet och likvärdiga möjligheter till stöd mellan kommunerna, menar jag att bör ålägga regeringen att utreda och forma ett mer likvärdigt ramverk så att samma möjligheter finns oavsett kommun. Per Ramhorn (SD)
mot · H2022520 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av mervärdesskattesatserna inom kultur- och besöksnäringen. Sänkningen av moms på restaurang- och cateringtjänster från till som genomfördes bör följas upp med ytterligare översyn. Inom besöksnäringen förekommer flera andra exempel på olika momssatser som försvårar för företagare och kunder. Som exempel är det moms på persontransporter , på guidning eller andra aktiviteter, på boende och mat, eller på kulturaktivitet. Det närmast klassiska exemplet är den så kallade dansbandsmomsen, som innebär att ett uppträdande av ett så kallat dansband beskattas hårdare än ett uppträdande av annan artist, helt beroende på om det finns uppsåt till dans. Förekommer dans är momsen medan ett artistuppträdande utan dans . Detta innebär att en person som uppskattar dansbandsmusiken och ändå inte har det minsta avsikt att dansa måste betala mer än om denne person uppskattat annan typ av musik. Det finns klara fördelar med enhetlig moms och därför bör mervärdesskattesatserna ses över. Utgångspunkten bör vara att en rättvis enhetlighet mellan olika musikgenrer uppstår och att likartade företeelser inom besöksnäring likställs. Med anledning av detta föreslår vi att en översyn av de olika mervärdesskattesatserna bör göras.
mot · H2022522 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändrad finansieringsmodell för public service. Radio- och tv-avgiften infördes . Konstruktionen av det finansieringssystem som infördes för att bekosta det allmänna och oberoende tv- och radioutbudet. Oberoendet får vi genom att SVT, och UR finansieras genom en avgift. Alla hushåll/företag som äger, hyr eller lånar en tv-mottagare ska betala radio- och tv-avgift. Du får ha hur många tv-mottagare som helst i hushållet, men behöver bara betala en radio- och tv-avgift. Till ett hushåll räknas de personer som bor och är folkbokförda på samma adress och ingår i familjegemenskapen. Till hushållet räknas också till exempel fritidshus, husvagn eller tillfällig bostad på annan ort. Du måste betala radio- och tv-avgift oavsett om du bara använder tv:n för att spela spel eller titta på film. kostar radio- och tv-avgiften . Det blir en årsavgift på per hushåll eller företag. De beräknade administrationskostnaderna för att hantera radio- och tv-avgiften beräknas till ca . En mycket viktig sak skiljer dock exempelvis en surfplatta från en tv. Den förra har många andra användningsområden än att just titta på tv. Det är till och med så att ytterst få kan antas ha införskaffat en surfplatta, dator eller mobiltelefon med det primära syftet att se på tv. Denna oklarhet har hanterats i , som i en dom från slagit fast att en dator med internetuppkoppling inte är en avgiftspliktig tv-mottagare. Givet det moderna medielandskapet är det enda rimliga att radio och tv-avgiften avskaffas till förmån för en finansiering via skattsedeln. Detta då public service är att betrakta som ett allmänintresse som man slipper den godtyckliga kopplingen till tv-innehavet och den mer eller mindre godtyckliga kopplingen till olika varianter på teknisk apparatur. En sådan modell skulle också ha fördelen att den kontrollapparat vars enda syfte är att administrera och driva in avgiften skulle kunna avskaffas. Sammantaget skulle en förändrad finansieringsmodell gynna såväl public service-företagens möjligheter till en långsiktig planering liksom allmänhetens förtroende för systemet.
mot · H2022524 · 2014-11-10 00:00:00 — farlighetsbedömningar bör även upphävas och eventuellt tidsbestämning av livstidsstraff bör ses över eftersom att dessa bedömningar visat sig vara felaktiga. Hade detta systemfel åtgärdats tidigare hade mannen, som dömts för grov barnvåldtäkt, återgått till livstidsstraff redan före barnvåldtäkten då han återföll i fängelsebelagd brottslighet, i detta fallet narkotikabrott. Ett barn hade därmed räddats från att bli våldtagen. Detta systemfel måste åtgärdas för att skydda samhället från grova brottslingar som villkorligt frigivits p.g.a. bedömningar som senare visat sig varit felaktiga.
mot · H2022527 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att ta fram ett förslag på hur naturens rättigheter kan integreras i svensk lagstiftning. antog 2008 som första land i världen en konstitution där naturen tillerkänns rättigheter och alltså blir till autonomt rättssubjekt; konstitutionen föreskriver att naturen har rätt att blomstra och utvecklas. Detta innebär, exempelvis, att skogsskövling kan lagföras och skogen företrädas av en advokat. Parlamentet i antog 2010 en lag om moder jords rättigheter (). Hittillsvarande lagstiftning världen över har utgått från att någon – stat, företag, privatpersoner med flera – äger naturen och inom vissa gränser fritt kan bruka den, vilket i praktiken ofta inneburit att den åsamkats skador. Miljölagstiftning handlar vanligen om att medge en viss nivå av naturskadlig verksamhet, snarare än att restaurera ekosystem eller att vidta förebyggande åtgärder. Att tillerkänna naturen och dess ekosystem oförytterliga rättigheter innebär en synvända och medför att miljöorganisationer, ortsbefolkning, lokala politiker och en lång rad andra aktörer kan föra naturens talan inne i rättssamhällets centrala instanser och inte – som ofta – främst är hänvisade till utomparlamentariska protestaktioner. I har ett trettiotal kommuner antagit lokala förordningar som ger naturen en starkare rättslig ställning; i staden ledde detta 2010 till att planer på skiffergasutvinning fick skrinläggas. Den snabba ekonomiska tillväxten i stora delar av har lett till en boom för den svenska gruv- och skogsnäringen. Det är givetvis positivt att arbetstillfällen skapas i utflyttningsbygder, men det gäller att vara varsam så att inte kortsiktiga vinstintressen undergräver förutsättningarna för en långsiktigt hållbar ekonomi. Motsättningen mellan det kortsiktigt lönsamma och det långsiktigt hållbara har med stor tydlighet åskådliggjorts i kampen om Ojnareskogen på , där arbetstillfällen i ett planerat kalkbrott ställts mot omistliga naturvärden. En stärkt rättslig ställning för naturen ökar förutsättningarna för en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. En statlig utredning bör få i uppgift att ta fram ett förslag på hur naturens rättigheter kan integreras i svensk lagstiftning. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H2022529 · 2014-11-10 00:00:00 — Bättre skydd för enskild med god man som missköter sitt uppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bättre skydd för enskilda med god man. En person som av olika skäl har svårigheter att klara av att sköta sin ekonomi, kan söka god man för att få hjälp med detta. I stället för att ansvaret vilar tungt på anhöriga, eller att den enskilde riskerar att få stora skulder eller i värsta fall vräkas, kan en god man bidra till att livet fungerar enklare igen. Det innebär ofta en stor lättnad både för den enskilde och för dess nätverk. Ett förbisett problem är dock när den gode mannen missköter sitt uppdrag utan att det uppdagas. Om gode mannen som har haft i uppdrag att betala räkningar inte gör det är det den enskilde som blir skyldig. Om överförmyndaren får en signal om missförhållanden ska denne utreda saken och det kan leda till att en ny god man utses. De missförhållanden som skett är det dock den enskilde som drabbas av. Ett tydligt exempel på detta beskrivs i tidningen och rön , 2014. Obetalda räkningar och obetald försäkring fick stora konsekvenser för den enskilde och släktingar har tydligt uppfattat ett ingenmansland när det gäller ansvar. Det kan inte vara rimligt att den enskilde som är i behov av god man själv måste kontrollera att den gode mannen gör det hen ska. En sådan samhällelig funktion bör kombineras med en annan typ av kontrollmekanism så att missförhållanden inte drabbar den enskilde. bör ge regeringen till känna som sin uppfattning att ett bättre skydd för enskilda med god man är en angelägen fråga att åtgärda.
mot · H202253 · 2014-11-04 00:00:00 — Nationella yrkeskrav inom vård av och omsorg om äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gemensamma nationella yrkeskrav inom vård av och omsorg om äldre. Många arbetsgivare har som ambition eller krav att man ska ha genomgått gymnasiets omvårdnadsprogram för att få anställning inom vård och omsorg av äldre. Men eftersom verksamheten måste bemannas, så är det ofta möjligt att få arbete utan att ha utbildning inom vård och omsorg. Det finns också en risk att vård och omsorg för äldre kan bli ett arbetsmarknadspolitiskt dragspel, där arbetslösa kan få anställning utan att de egentligen är lämpade för arbetsuppgifterna eller ens vill arbeta där. Antalet timanställda och vikarier är stort och många av dessa får fast anställning trots att de saknar kompetens för arbete inom vård och omsorg för äldre. I takt med att vårduppgifterna blir fler och mer kvalificerade, kommer de att kräva fördjupad kompetens för personalen. Vi ser ett behov av att för den äldres säkerhet och trygghet kvalitetssäkra arbetet. Äldre, närstående och arbetsgivare ska kunna känna sig trygga i förvissningen om att omsorgspersonalen har kompetens för att arbeta med äldre med behov av vård och omsorg. Vi anser att gemensammas nationella yrkeskrav bör införas för att få arbeta med vård och omsorg av äldre. Per Ramhorn (SD)
mot · H2022530 · 2014-11-10 00:00:00 — Säkra efterlevnaden av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att säkra efterlevnaden av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk i hela landet. trädde Lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk i kraft. Lagen innebär att fem nationella minoriteter (samer, romer, judar, tornedalingar och sverigefinnar) tillförsäkras ett antal rättigheter. Lagen innebär också att ett antal kommuner ska utgöra förvaltningsområden för finska, samiska och meänkieli. I dessa kommuner tillförsäkras minoriteten särskilda rättigheter utöver det så kallade grundskyddet. I den utvärdering som Sverigefinländarnas delegation presenterade (Minoritetspolitiskt bokslut –2014) framgår att lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk på fler sätt haft en positiv verkan för uppfyllande av de åtaganden som gjort genom att tillträda ramkonvention om skydd för nationella minoriteter samt europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Bland annat har ett stort antal kommuner ansökt om att bli förvaltningsområden, och samarbetet mellan de olika minoriteterna har stärkts. kan nu konstateras att efterlevnaden av lagen skiljer sig åt mellan olika kommuner. Särskilt vad gäller grundskyddet, är efterlevnaden bristfällig såväl i många förvaltningskommuner som i övriga kommuner. Den tidigare regeringen hoppades att olika informationsinsatser skulle vara nog för att råda bot på detta. har emellertid inte informationsinsatserna haft tillräcklig effekt. Den nytillträdda regeringen har uttryckt en tydlig ambition att stärka de nationella minoriteternas ställning. Detta är mycket glädjande. En viktig åtgärd är att säkra att de rättigheter som minoriteterna givits i lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk också efterlevs i praktiken - i hela landet. Därför bör regeringen nu överväga om ytterligare åtgärder behövs för att förmå kommunerna att uppfylla lagens krav.
mot · H2022532 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge bemyndigande att kontrollera fordon i yrkestrafik och körtider vid gränsövergångar. Förslaget är avsett för yrkestrafik. måste polisen tillkallas för att göra kontroll av förarnas körtider. Om tullen i stället blir bemyndigade att utföra fordonskontroll skulle fler kunna kontrolleras. Det som bör prioriteras i kontrollerna är förarnas körtider och fordonens däck. är huvudansvarigt för varukontrollen vid gränsen. Vid gräns mot tredjeland får tullen göra slumpmässiga kontroller. Vid gräns mot annat EU-land får tullen inte göra slumpmässiga kontroller, utan kontrollen måste baseras på ett selektivt urval. Det bör därför ses över om tullens befogenheter bör utvidgas till att gälla även kontroll av fordon i yrkestrafik och förarnas körtider.