mot · H102Fi308 · 2014-03-01 00:00:00 — Vi föreslår därför att skolplikten utökas till att omfatta delar av sommarlovet för de elever som inte uppnår målen och gymnasiet för alla . Fler än 12 000 elever lämnar utan behörighet för att komma in på något av gymnasieskolans nationella program. Detta är ett misslyckande för samhället och ett svek mot dessa ungdomar. Vi har en skyldighet att se till att varje elev får reella möjligheter till fullständiga betyg. På samma sätt har eleverna själva en skyldighet att ta vara på de möjligheter som ges. Sommarlovet är långt. Vi vill använda dessa veckor klokt. Idealet är att inga elever ska behöva gå i skolan . Men för de elever som lämnar eller riskerar att lämna utan fullständiga betyg ska en del av sommarlovet ägnas åt att lära sig det man inte lärt sig . De ska få mer undervisningstid med professionella lärare. Den utökade undervisningstiden ska enligt vårt förslag gälla elever i årskurserna 6–9. Dessa elever ska ges utökad undervisningstid . Skolplikten omfattar alltså, med vårt förslag, delar av sommarlovet. Vi vill investera 2014, utöver regeringens , i att förlänga skolplikten för barn som inte når målen. Svensk arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning Arbetslösa unga utan fullgjord gymnasieutbildning har en mycket svag situation på arbetsmarknaden (se figur 30). För att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten krävs att unga ges den kompetens som krävs för att klara sig på arbetsmarknaden. Regeringen har steg för steg sänkt utbildningsambitionerna. Man har tagit bort yrkesprogrammens studieförberedelser och förbereder en introduktion av ettåriga gymnasieutbildningar trots att detta varken efterfrågas av eleverna eller arbetsgivarna. Det är ett faktum att svensk arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning. Ambitionerna och kraven måste därför höjas inte sänkas. Vi föreslår därför att gymnasieskolan görs obligatorisk . Det är ett ambitiöst, men realistiskt steg. Denna reform behöver mötas med stora insatser för att alla unga ska ha möjlighet att nå en gymnasieexamen. går de allra flesta, , vidare från till gymnasiet men många hoppar av under det första eller andra studieåret. som kraven på de unga höjs måste stödet till eleverna stärkas. Tillräckliga platser inom olika utbildningsformer, såsom folkhögskolan, måste också ställas till förfogande vid ett införande av ett obligatorium. En obligatorisk gymnasieskola kommer att kräva resurser. Men kostnaden för att låta unga hamna utanför arbetslivet är betydligt högre. För att i detalj överblicka de investeringsbehov som en obligatorisk gymnasieskola kräver vill vi avsätta resurser till en utredning med uppdraget att ta fram en plan för genomförandet. Vi investerar 2014 för att ta fram en plan för att utöka skolplikten till . Stärk kontakten med arbetslivet valde regeringen att förändra yrkesprogrammen så att de inte längre ger högskolebehörighet. Resultatet av regeringens förändringar är att andelen elever som börjar på yrkesprogram minskat med en fjärdedel. visar SCB:s prognos att det inom flera branscher finns efterfrågan på gymnasieutbildad arbetskraft, till exempel industrin, vård- och omsorg och handel och administration. Unga människor väljer bort utbildningar som leder till jobb, till följd av regeringens förändringar. Kraven på arbetsmarknaden stiger. För att ha goda förutsättningar att hitta jobb krävs bra kunskaper i språk och matematik. Därför kräver vi socialdemokrater att alla program i gymnasieskolan ska vara högskoleförberedande. Arbetsmarknadens parter har också framfört att förändring måste ske. Det är inte tonåringar med ettårig gymnasieutbildning som saknas på arbetsmarknaden. Vägen framåt är att höja kvaliteten i yrkesprogrammen och att öka elevernas motivation genom att utveckla alla gymnasiets yrkesprogram till yrkescollege. Yrkescollege innebär en gymnasieutbildning med en nära koppling till relevant bransch. Modellen bygger på ett nära samarbete mellan skolans huvudman, regionens näringsliv och arbetsgivare i offentlig sektor. Yrkescollege innebär att arbetsgivarna aktivt deltar i utbildningens utformning, kvalitetssäkring och beslut om antalet utbildningsplatser. Arbetsgivarnas behov av rätt utbildad arbetskraft tillgodoses som eleverna får tillgång till relevanta praktikplatser och efter avslutad utbildning är attraktiva på arbetsmarknaden. Inom teknik och omvårdnad har yrkescollege redan etablerats runtom i landet. Vi vill nu skjuta till utvecklingsmedel för att sprida modellen till fler gymnasieprogram och branscher. Vi investerar i utvecklingsstöd för att introducera yrkescollege inom nya branscher. Fler jobb kräver mer utbildning Svensk arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning Vuxenutbildningen utgör en viktig väg för människor att utbilda sig vidare och få en ny chans på arbetsmarknaden. Vuxenutbildningen måste vara dimensionerad så att den möter människors utbildningsbehov både i praktiska och teoretiska ämnen. Folkhögskolan som utbildningsform har omvittnat goda resultat vad gäller att få människor att återfinna lusten att lära och därefter kunna gå vidare till jobb eller studier. Arbetslösa som saknar gymnasieexamen ska erbjudas en väg för att tillgodogöra sig denna kompetens. Som en del av våra insatser för att bekämpa arbetslösheten investerar vi i vuxenutbildning. Inklusive våra insatser i 90-dagarsgarantin och Avskaffa fas 3 investerar vi i sammantaget 12 000 nya platser i yrkesvux och komvux . Inklusive våra insatser i 90-dagarsgarantin och Avskaffa fas 3 investerar vi i sammantaget i 1 000 nya folkhögskoleplatser . 16 000 nya platser inom högskolan ska ha en världsledande utbildningsnivå i hela befolkningen. En växande andel av jobben kommer att kräva en högre utbildning. behöver tillhöra de länder i världen som har högst andel med högre utbildning. Vi har inte råd att tappa i andel välutbildade jämfört med andra länder. Det är också avgörande att rekryteringen till högskolan breddas. Alla människors förmåga ska tas tillvara oavsett deras bakgrund. Allt annat är ett slöseri. Högskolor och universitet ska finnas i hela landet och byggas ut ytterligare. Vi vill ha en mångfald i högskolelandskapet där lärosäten med olika profil ges utrymme att utvecklas. Regeringen väljer att kraftigt dra ned antalet högskoleplatser (se figur 16). Det riskerar framtida konkurrenskraft. För att förbättra matchningen på arbetsmarknaden, stärka den enskildes möjligheter till arbete och bryta passiviteten som riskerar att permanent slå ut människor som drabbas av tillfällig arbetslöshet från arbetsmarknaden vill vi investera i fler utbildningsplatser. krävs fler studieplatser vid såväl yrkeshögskola som högskola och universitet för att bekämpa den bredare arbetslösheten och stänga rekryteringsgapet. Kvalificerade yrkesutbildningar och yrkeshögskoleutbildningar är av stor vikt för att arbetsgivare ska hitta rätt utbildad personal och är ett snabbt sätt för den enskilda att få ett kvalificerat arbete. Ansökan om att få starta yrkeshögskoleutbildning är långt fler än de som beviljas. beviljades endast 25–av ansökningarna om att bedriva yrkeshögskoleutbildning med statligt stöd och det var i genomsnitt 4,2 sökande per studieplats. Det visar på behovet av att utöka möjligheterna att studera inom ramen för . Som en del av våra insatser för att avskaffa fas 3 och bekämpa ungdomsarbetslösheten investerar vi i 6 000 nya platser i . Söktrycket till högskolor och universitet är rekordhögt. Det följer av att arbetslösheten är hög och antalet unga är många som efterfrågan på högskoleutbildade ökar på arbetsmarknaden. I detta läge har regeringen kraftigt dragit ned på antalet högskoleplatser. Vi vill ge fler möjlighet att studera på högskola. Det öppnar fler möjligheter för individen och det stärker konkurrenskraft. Vi föreslår en kvalitetssatsning på högskolan som i ett första steg riktar sig till lärarprogrammet. Vi investerar i 6 000 nya platser i högskolan som en del av våra insatser för att avskaffa fas 3 och bekämpa ungdomsarbetslösheten. Vi investerar i 6 000 nya platser i , som en del av 90-dagarsgarantin och att avskaffa fas 3. Vi investerar i att utbilda 1 000 nya förskollärare. Därutöver investerar vi i 3 000 ytterligare högskoleplatser. Sammantaget innebär detta att vi investerar i 16 000 nya platser på högskolan. Inklusive våra insatser i 90-dagarsgarantin och Avskaffa fas 3 investerar vi i sammantaget 16 000 nya platser i , högskola och universitet. Svenska ungdomar tar på sig att avsluta sina högskolestudier i jämförelse med studenter i andra länder. Studenter ska kunna välja att läsa de vanligaste utbildningsprogrammen . Vi vill se ett studieupplägg där en treårig utbildning kan läsas på knappt som en femårig utbildning kan läsas . Sommarkurser ska vara frivilligt för studenten. Den student som vill jobba , eller vill använda tiden till något annat, ska kunna göra det. Men den som vill avlägga sin examen snabbare och använda sin utbildning i arbetslivet ska kunna göra det. Det finns tydliga samhällsekonomiska vinster i att använda somrarna för studier eftersom det möjliggör en snabbare genomströmning och ett tidigare inträde på arbetsmarknaden. Ett lika effektivt sätt att öka antalet arbetade timmar i ekonomin som att höja pensionsåldern är att korta utbildningstiden för unga. Vi investerar 30 miljoner för att stimulera införande av en sommartermin i högskolan. En väl fungerande infrastruktur är en av grundförutsättningarna för att nå målet att ska ha lägsta arbetslöshet . lämnar kvaliteten på svensk infrastruktur mycket i övrigt att önska. Det svenska järnvägssystemet präglas av både bristande kapacitet och låg robusthet. Punktligheten och förtroendet för järnvägen visar mycket dåliga siffror. Så här kan det inte fortsätta. organisation ska ses över för att bli mer effektiv och sammanhållen. Vi har höga ambitioner när det gäller underhåll och nyinvesteringar i järnväg. Svenska folket förtjänar en järnväg som fungerar. Vinnarna på en sådan politik är arbetspendlarna, exportindustrin, miljön och klimatet. I vår infrastrukturmotion har vi anslagit betydande resurser till vägar och järnvägar . Insatser som höjer trafiksäkerheten och förbättrar bärigheten på de vägar som är viktigast för skogs- och basindustrin ges hög prioritet. Skogsindustrin förlorar betydande belopp på grund av bristande bärighet. Regeringens ovilja till investeringar står näringslivet dyrt. Vi föreslår också investeringar i nya höghastighetsbanor. Till skillnad från regeringen vill vi dimensionera de nya järnvägarna för höghastighetståg som klarar hastigheter /h. Denna standard används ute i . Det är mer kostnadseffektivt än regeringens förslag, bättre för pendlarna och är även det alternativ som förespråkas av egna experter. Flera nya sträckningar skulle kunna byggas som frigör kapacitet för godstrafik och vidgar arbetsmarknadsregionerna för pendlarna. Satsning för punktliga tåg året om För att snabbt förbättra järnvägens robusthet och se till att fler tåg ska gå och komma fram föreslår vi en särskild satsning för järnvägsunderhåll. Det är särskilt angeläget inför kommande vintrar. Många pendlare fick frysa på perrongerna under den stränga /2013. Inför den kommande vintern talar om att tågavgångarna kan komma glesas ut så fort mer omfattande vinterväder är i annalkande. Regeringen väljer att minska anslagen till järnvägsunderhåll. Vi gör tvärtom. Det behövs resurser som snabbt ökar järnvägens robusthet och tillförlitlighet. Det handlar om byten av kontaktledningar, uppgradera växlar så de kan förses med värme och även byta ut räls. Satsningen väntas ge en mer punktlig trafik och färre inställda tåg. Det främjar både pendlarna och exportindustrins godstransporter. Dessutom skapar satsningen jobb i järnvägsbranschen. Underhållsarbeten är jämförelsevis personalintensiva. Vi avsätter till drift och underhåll av järnvägen. Bättre vägar för industri och landsbygd Vägarnas tjälskador och bristande bärighet innebär risker för jobben och svensk ekonomi. Uppgifter från institutet visar att skogsindustrin förlorar på grund av bristande bärighet. Även stödet till enskilda vägar är betydelsefullt för sysselsättningen inom skogsindustrin och jordbruket. För att kompensera för regeringens neddragning på området väljer vi att skjuta till resurser till tjälsäkring och bärighetsåtgärder samt stöd till enskilda vägar. Satsningarna främjar både skogs- och basindustrins godstransporter, jordbruket och dem som använder bilen på landsbygden. Vi avsätter till bärighets- och tjälsäkringsåtgärder för vägar, samt till stöd för enskilda vägar . Det byggs alldeles för lite i . Det hämmar tillväxten och gör det svårare för människor att flytta till jobb, utbildning och att bilda familj. Bostadsbristen och den låga takten på nybyggnation gör det svårare för oss att nå vårt mål – EU:s lägsta arbetslöshet . Socialdemokraterna har föreslagit en nationell byggpakt där alla goda krafter samlas för ökat byggande. Figur 35: Nybyggnation och befolkningsökning i Källa: SCB. SCB:s statistik visar att antalet nyproducerade bostäder fortsätter att vara lågt – trots hög efterfrågan. blev vi 443 000 fler invånare i . Ändå minskade byggandet . Det går inte ihop. Det finns ett samband mellan bostadsmarknadens funktionssätt och ekonomins tillväxt. Såväl , IMF som har uppmärksammat frågan. Brist på bostäder hindrar människor från att ta jobb där de finns, företag från att expandera, och ungdomar att flytta till jobb och utbildning. Ökad rörlighet bidrar till högre produktivitet och fler jobb. Byggbonus för studentlägenheter och lägenheter för unga En av de mest utsatta grupperna på bostadsmarknaden är unga och studenter. Det håller inte att studenter vid våra universitet avbryter sin utbildning för att de inte hittar någonstans att bo. Ungdomar måste få ta steget ut i vuxenlivet. Enligt statistik från färdigställdes det i hela 225 bostäder för studenter . Bristen på bostäder för studenter är särskilt svår i , , och . Enligt regeringens egen utredare finns ett samlat behov av 20 000 nya studentbostäder. Staten har ett ansvar för att skapa stabila förutsättningar för bostadsmarknaden att utvecklas och för bostäder att byggas. Den akuta bristen på bostäder gör att staten bör vidga insatserna för att stärka incitamenten för bostadsbyggande. Ett effektivt sätt är att införa en byggbonus – ett investeringsstöd riktat till studentlägenheter och små hyreslägenheter. När unga människor kan flytta till jobb och utbildning kan vi sluta rekryteringsgapet. Vi föreslår en byggbonus för studentlägenheter och lägenheter för unga på för . Snabbare och enklare process för bostadsbyggande En ny plan- och bygglag trädde ikraft . Redan syns brister. tar det från idé till färdig bostad. Processen är omgärdad av osäkerhet och höga kostnader. Lagen behöver moderniseras, förenklas och förtydligas för att plan- och byggprocessen ska kunna effektiviseras och byråkratin minska. Vi föreslår att snabba förslag till nödvändiga förändringar i tas fram. Översiktsplanering bör bli enklare och mer strategisk och hänsyn tas till kommunala, mellankommunala och statliga intressen. Ett sätt att få till stånd nödvändiga förändringar snabbt är att kalla ihop en partsammansatt och parlamentarisk kommitté med tydligt uppdrag att föreslå nödvändiga förändringar. Vi menar därför att en nationell byggpakt där alla större offentliga, kooperativa och privata aktörer möts bör tillsättas. Vi avsätter till ett kansli för en nationell samordnare inom byggpakten. Gemensamt ansvar för ökade investeringar i nyproduktion Vi vill se en ökad konkurrens och fler aktörer på byggmarknaden – men ekonomiska risker kan innebära att enskilda byggherrar håller tillbaka bygginvesteringar. Genom väl fungerande kreditgarantier kan byggherren få tillgång till mer säker finansiering. Vi föreslår att en statlig förhandlingsperson ges i uppdrag att, i dialog med bostadsmarknadens parter och centrala aktörer på finansmarknaderna, se över förutsättningarna för hur garantisystemet skulle kunna understödja ett ökat bostadsbyggande till lägre byggkostnader. Rätt utformat kan systemet också ge starkare drivkrafter för ökad produktivitet i byggsektorn. Ett stärkt garantisystem kan stärka förutsättningarna för mindre byggherrar att ta sig in på byggmarknaden och på detta sätt bidra till ökad konkurrens. Vi föreslår en statlig förhandlingsperson med uppdrag att i samarbete med branschen utforma ett välfungerande system för kreditgarantier. Så mycket som cirka 650 000 lägenheter i miljonprogrammen står i akut behov av upprustning. Enligt beräkningar uppgår kostnaderna för det totala renoveringsbehovet till 240–. utvärderingar av större upprustningar som gjorts av bostadsområden byggda har visat att investeringarna inte alltid är företagsekonomiskt lönsamma. Resultatet blir antingen att de omfattande upprustningar och möjligheter till energieffektiviseringar som behövs inte blir gjorda eller att det sker till priset av kraftigt höjda hyror som resulterar i hyresgäster tvingas flytta runt till ännu icke renoverade bostäder. Ett sätt att hantera de ekonomiska riskerna och dela på ansvaret är att utställa statliga kreditgarantier. Därutöver ska extratjänster, som resultat av att fas 3 avskaffas, kunna användas för att få höja boendekvaliteten inom miljonprogrammets bostadsområden. Vi föreslår inrättande av kreditgarantier för renovering av hyresfastigheter från rekordåren inom en ram på totalt . Ledarskap för klimat och miljö Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i samma takt som kommer det att leda till allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Vi ser dessutom en pågående global kris för den biologiska mångfalden, där en av de största artutrotningarna i planetens historia pågår. Nätet av arter som bygger våra ekosystem är förutsättningen för vår existens eftersom de producerar all vår mat, allt vårt rena vatten och allt det syre vi andas. krävs ett sammanhållet globalt och nationellt politiskt arbete för att säkra en god miljö även . Glappet mellan vad klimatforskningen säger att vi ska göra och de politiska åtgärder som sker internationellt växer. Vi är på väg mot en värld med stigande temperaturer och där förutsättningarna för mänskligt liv försämras. Vårt vägval är odiskutabelt. Ökningen av växthusgaser i atmosfären måste upphöra. Vi står inför en omställning. Från ett samhälle som bygger på fossila bränslen, till ett som bygger på det förnybara. Vi socialdemokrater känner tillförsikt eftersom vi har genomfört stora samhällsförändringar tidigare. Vi ledde omställningen från Fattigsverige till välfärdsland. Vi ska klara klimatomställningen på samma sätt. Den förra socialdemokratiska regeringen inledde ett tydligt klimatomställningsarbete med bland annat en som syftade till att hitta strategier för att bryta oljeberoendet. Denna kommission lade regeringen ned. Vi är beredda att målmedvetet starta om arbetet med klimatutmaningarna. En aktiv klimatpolitik är en politik för framtidens jobb och därmed för framtidens välfärd. Investeringar i ny effektiv miljö- och klimatvänlig teknik stärker företagens konkurrenskraft, skapar nya företag och innebär ökad potential för handel och exportintäkter. Genom att går före i omställningen kan våra företagare bli världsledande i att utveckla den teknik och miljöprofil som världen efterfrågar i kampen mot klimatförändringarna. Vi föreslår samverkansprogram för att stärka konkurrenskraft. föreslår vi att ett klimatinnovationsprogram initieras. För att skynda på renoveringen av miljonprogrammets områden föreslår vi ett statligt kreditgarantiprogram och extratjänster. Sådana insatser bidrar till mer effektiv energianvändning. För att klara miljömålen föreslår vi ett miljömålsinvesteringsprogram. Därutöver vill vi genomföra insatser för att hejda övergödningen, att klara den biologiska mångfalden och att stimulera investeringar i solenergi. Det svenska systemet med 16 miljömål som fastslagits av måste få en starkare ställning i svensk miljöpolitik. I den årliga utvärderingen av miljömålen och måluppfyllelsen konstaterar att endast två av de sexton miljömålen nås. Det riskerar att bli ett politiskt misslyckande som kan få svåra konsekvenser för kommande generationer. Vi menar att det lokala engagemanget för att nå miljömålet är viktigt. Vi föreslår därför en miljömålsmiljard till ett miljömålsinvesteringsprogram . Kommuner, företag och andra aktörer ska – ensamma eller tillsammans – kunna söka stöd för lokala projekt som svarar mot ökad måluppfyllelse för de 14 miljömål där åtgärder saknas. Främst tror vi att åtgärder för klimat och ett levande hav är viktiga. Men det kanske också handlar om skydd av tätortnära natur för att bevara biologisk mångfald, eller åtgärder som minskar barns exponering för farliga ämnen. Vi föreslår att 250 miljoner satsas på ett miljömålsinvesteringsprogram. Att hejda övergödningen i och är en viktig prioritering för Socialdemokraterna. När haven i vår närhet tar emot för mycket kväve och fosfor får det svåra miljökonsekvenser. Havets ekosystem förstörs, närmiljö för friluftsliv och bad försämras och bottnarna riskerar att dö. För att förbättra havs- och vattenmiljön vill vi införa en skatt på handelsgödsel, satsa på mer biogas i lantbruket, öka ekoodlingen, ge musselodlare ersättning för att de tar bort näringsämnen ut havet samt satsa mer pengar än regeringen på landsbygdsprogrammet som kan ge ersättning för grödor och våtmark som binder utsläpp av näringsämnen. Biologisk mångfald är centralt för att upprätthålla ett hållbart ekosystem. Ambitionerna att skydda värdefull natur har sänkts under den borgerliga regeringsperioden. I vårt budgetalternativ avsätter vi mer resurser än regeringen. När samhället inte kan ersätta markägarna står våra myndigheter handfallna och värdefulla naturskogar avverkas. Det är nödvändigt att öka anslagen för att ska kunna slå vakt om den biologiska mångfalden. Vi satsar 100 miljoner för skydd av värdefull natur. De största energiinvesteringarna i gjordes i solceller, vilka stod för av nyinstallationen. Priset på solceller har halverats på bara . Särskilt stark har utvecklingen varit i . Men i har installationerna växt i måttlig omfattning. hade regeringen avsatt för stödet, men dessa pengar tog snabbt slut och bedömer att bara en tredjedel av de sökande får stödet. Regeringen sänkte stödet till 50 miljoner vilket var fel väg att gå. När intresset nu är väldokumenterat stort och växande givet att man kan få stöd, finns det stor anledning att stimulera investeringarna i solenergi. Vi föreslår att anslaget fördubblas genom att det ökas med 50 miljoner och att en ny fördelningsmodell för stödet tas fram så att det når fler mottagare. Utsläppen från trafiken ökar och utan åtgärder kommer inte att nå de av beslutade klimatmålen. Vi föreslår ett system med miljöbilsbonus där den som köper en bil med lägre utsläpp får en premie. Bonusen betalas ut när bilen registreras första gången. Systemet ska vara statsfinansiellt kostnadsneutralt. Det innebär att nivåer och gränser bör justeras så att detta uppfylls. Ett villkor för miljöbonus är att bilen uppfyller den högsta säkerhetsklassningen. Reglerna ska gälla för samtliga bilar som nyregistreras i . Vi inför en miljöbilsbonus och registreringsavgift för att främja utvecklingen mot en bilpark med låga koldioxidutsläpp. Systemet är offentligfinansiellt neutralt. Mer tid för vård Sjukvården står inför stora utmaningar. Allt fler blir äldre och kraven på en bättre sjukvård ökar. Den tekniska utvecklingen skapar nya möjligheter, men ställer också höga krav på kompetens och en god arbetsmiljö. Dagens brister inom svensk sjukvård riskerar våra möjligheter att svara upp mot framtidens utmaningar. Inte minst är det bristen på tid för vård som behöver åtgärdas. Ambulanser kommer allt senare, akutvården fördröjs, patienternas vårdtid är ofta otillräcklig och många får vänta alltför länge på sin behandling. Sjukvårdens organisation tar heller inte tillräcklig hänsyn till äldres speciella behov. Det leder till en pressad vård- och arbetsmiljö.