mot · H102MJ11 · 2014-01-17 00:00:00 — Här skulle en utveckling av praxis vara välkommen. Ofta brister det redan hos importörerna. Ansvar för tillsyn över importörer ligger på nationell nivå. Det finns oroande signaler om att Reachs krav på information till företag i efterföljande led inte heller efterlevs på ett tillfredsställande sätt. Detta är några exempel på hur den kommunala tillsynen behöver upp av en mer aktiv tillsyn på nationell nivå. Men tillsynen är bara ett led i systemet. Upptäckta överträdelser behöver i ökad utsträckning leda till påföljd. Därför behövs också en förstärkning av miljöarbetet i olika led i rättssystemet. Detta är ett exempel på det behov som vi tidigare pekat på av att förstärka miljöåklagarna. Under alliansregeringen har för lite gjorts åt jordbrukets användning av kemikalier. Tvärtom slopades skatten på kadmium i konstgödsel. Dessutom har regeringen år tryckt på Kemikalieinspektionen att korta ned handläggningstider för godkännanden av bekämpningsmedel, så även i regleringsbrevet . Detta har gått ut över annat arbete, inte minst EU-arbetet, särskilt innan regeringen höjde anslagen till Kemikalieinspektionen . Kemikalieinspektionens statistik visar att användningen av kemiska bekämpningsmedel har ökat i det svenska jordbruket under de senaste åren.4 kom ännu en larmrapport om bekämpningsmedel i grundvattnet. Det kan befaras förorena dricksvatten, särskilt på landsbygden där man får vatten från egen brunn. Bekämpningsmedelsrester förekommer också i vår mat. anser att skatten på bekämpningsmedel bör skärpas och differentieras med avseende på farlighet för miljö och hälsa (se mot. 2008/09:Sk322 Skatt på bekämpningsmedel). Vår vision om ekologisk produktion är ett viktigt steg på väg mot en giftfri vardag. Förstärkt stöd till ekologisk produktion (se t.ex. mot. 2012/13:MJ445 Ekologisk livsmedelsproduktion) är också en del av en riktig plattform för kemikaliepolitiken. slog larm om att regeringens förslag till nationell implementering av EU-direktiv på växtskyddsområdet skulle försämra skyddet av människor och natur och leda till ytterligare ökad användning av bekämpningsmedel i jordbruket. Vi anser i likhet med att implementeringen behöver kompletteras. Användning av stråförkortningsmedel som det reproduktionsstörande ämnet klormekvat, som återfinns i av den svenska rågen, bör inte vara tillåten. Det behövs också ett förbud mot nedvissning och ogräsbekämpning nära skörden. Över lag behövs ett samlat grepp kring de kemikalier som kan hamna i vår mat, hela vägen från jord till bord. Regeringen bör ta fram en samlad strategi för kemikalieanvändningen inom livsmedelsproduktionen, som reglerar allt från livsmedelsindustrins processhjälpmedel och förpackningars kemiska egenskaper till information om användning av bekämpningsmedel på förpackningarna. Åtgärder på EU-nivå och internationell nivå Tonvikten i regeringens förslag ligger som nämnts på EU-nivå. Inriktningen är i huvudsak bra. Miljöministern har dock själv ifrågasatt om det är taktiskt att försöka göra en större revidering av Reach, givet andra medlemsländers positioner i frågan, eller om det skulle riskera en urholkning. Det kan därför vara bra att vara beredd att också föreslå mindre men strategiska ändringar av Reach. Några sådana nämns nedan. Paradoxalt nog är den nationella nivån särskilt viktig för EU:s arbete i detta skede. Vi har redan berört nationella förbud som en hävstång för att utveckla Reach. Vi har också gett ett exempel på nationell implementering av , växtskyddsmedelsdirektivet. I tidigare nämnda partimotion föreslog vi att ska intensifiera arbetet med att föreslå nya ämnen för reglering inom ramen för Reach (något som regeringen också sedermera i viss utsträckning tillmötesgått) samt stärka tillsynen. Tydliggöra nationell rätt att gå före uppmärksammade medier ett förhandsavgörande från . menade att en medlemsstat inte kan införa nationella begränsningar för ämnen som finns i bilaga XVII (begränsningslistan) i Reach som går längre än de begränsningar som görs där. Det väcker frågan om hur och när man kan införa nationella begränsningar, t.ex. för ämnen som finns på kandidatlistan (bilaga XIV) i varor som inte regleras av särskilda direktiv. anser att regeringen ska verka för att det ska klargöras att nationella begränsningar får införas även för ämnen som regleras inom Reach. Substitution inom EU bör inte bara gälla vid viss tillståndsprövning utan i alla sammanhang, analogt med produktvalsprincipen i . Substitutionskrav bör således regleras att ställas vid all tillståndsprövning enligt Reach, samt även vid andra relevanta steg i förordningen vid registrering (krav kan ställas på t.ex. substitutionsplan) och utvärdering (substitut kan utvärderas) av kemikalier. anser att regeringen även bör verka för att substitution utvidgas till rättsligt krav i alla relevanta regelverk på EU-nivå, så att det krävs substitution vid såväl tillverkning som användning av kemiska ämnen, i likhet med vad som krävs i . Inom EU, t.ex. vid livsmedelssäkerhetsmyndigheten , avgränsas beslutsunderlagen till forskning som utförts enligt industristandarden GLP. Det innebär att oberoende men högkvalitativ forskning från universitet och högskolor, som bedrivits med andra vetenskapligt robusta och inte sällan innovativa metoder, inte erkänns som beslutsunderlag. Det gör att beslutsfattandet inte sällan vilar på ett inaktuellt och ofullständigt vetenskapligt underlag. Ansatsen att sträva efter vetenskaplighet förbyts därmed i sin motsats. anser att regeringen ska verka för att all relevant kvalitativ forskning, t.ex. forskning om lågdoseffekter av potentiellt hormonstörande ämnen, kan tillgodogöras vid bedömning av farliga ämnen i . Snabba testmetoder utan djurförsök bör utvecklas och få användas vid bedömning av farliga ämnen, något vi bl.a. utvecklat i motion 2011/12:MJ336 Djurförsök. Åtgärder mot bristfälliga underlag för registrering En bärande del av EU:s kemikaliepolitik Reach är att ämnen som säljs på EU-marknaden ska registreras, utvärderas och bedömas. Men det finns stora brister redan i de underlag som skickats in för registrering. Detta hotar systemets integritet. I rapporten the bottlenecks in REACH implementation – The role of ECHA in REACH s failing implementation (2012) beskriver Europeiska miljökontoret och Client Earth omfattande problem med den information som producenter har lämnat till EU:s kemikaliemyndighet i samband med registreringen. offentliggjorde EU:s kemikaliemyndighet resultat av en genomgång av de underlag som lämnats in för att registrera ämnen inför deadlinen . Två tredjedelar av underlagen var bristfälliga och levde inte upp till Echas krav.5 Även om Echas kontroller riktar in sig mot underlag med högre risk för felaktigheter är siffran oroande hög. Echa offentliggör inte namnen på företag som lämnat in de bristfälliga underlagen, något som miljörörelsen menar ökar risken för att problemen kvarstår framöver. Företagen som har lämnat de felaktiga underlagen ska komplettera dessa inom . Echa avser samarbeta med medlemsstater för att säkerställa att kompletteringarna genomförs. Det är medlemsstaternas ansvar att utöva tillsyn och vid behov utfärda sanktioner mot företag som bryter mot reglerna. anser att regeringen ska verka för att Echa ska offentliggöra namnen på företag som lämnat in bristfälliga underlag. Ämnen ska kunna avregistreras om det finns betydande brister i underlaget och dessa inte har kompletterats inom föreskriven tid. Tillsyn mot bristfälliga uppgifter till Echa Av förra årets lägesrapport framgår att Echa inte ens hann kolla hälften av de kompletteringar som begärts in. Av de kompletteringar som kontrollerades var det bara som var ansågs klara kraven. I av fallen var kompletteringar så dåliga att Echa kontaktade den ansvariga myndigheten i respektive medlemsstat för att den skulle se till att företagen följde besluten (Echa, Utvärdering enligt Reach, Framstegsrapport ).6 De omfattande problemen visar att det behövs en mer aktiv uppföljning och tuffare sanktioner. anser att regeringen ska ge Kemikalieinspektionen uppdrag och medel att mer aktivt följa upp bristerna i företagens underlag till Echa. Ett viktigt steg mot en bättre reglering av kemikalier internationellt är en instans för att samla, sammanfatta och tolka befintlig forskarkunskap om farliga ämnen. IPCP, International Panel on Chemical Pollution, är en början till en sådan instans. Arbetet skulle kunna stärkas och stabiliseras vid en tryggad, flerårig finansiering av ett mindre sekretariat, något som bör stödja. Internationell ramkonvention om kemikalier Inom FN-systemet finns konventioner om viktiga miljöfrågor som klimat och biologisk mångfald. På kemikalieområdet finns det enskilda konventioner för särskilda kemikaliefrågor som persistenta ämnen (), vissa farliga ämnen och bekämpningsmedel (Rotterdamkonventionen) och gränsöverskridande avfallstransporter (). Däremot finns ingen sammanhållande konvention som kan ge en rättsligt bindande ram för kemikaliearbetet med tydliga åtaganden och sanktionsmöjligheter. Det närmaste som finns är det frivilliga samarbetet Strategic Approach to (). Då kemikaliefrågorna till sin natur är sant gränsöverskridande och kräver ett stort mått av internationellt samarbete är SAICM otillräckligt. bör verka för en rättsligt bindande ramkonvention för farliga kemikalier.