mot · H102Fi14 · 2014-04-29 00:00:00 — Tyvärr ser vi att alliansregeringen vid makten har sänkt bildningsambitionerna avsevärt i . I sin senaste höstbudget satsade Alliansen av reformutrymmet på skattesänkningar men på skolan. I vårbudgeten ville regeringen sänka studiebidraget med men drog tillbaka förslaget då det mötte massiv kritik. Även om regeringen till slut tvingades backa från förslaget visar det på hur Alliansen är beredd att fortsätta skära i utbildningen. gör motsatt prioritering. Vi är beredda att göra omfattande satsningar för att vända skolresultaten och säkerställa likvärdigheten. Redan i höstbudgeten ville vi göra investeringar i skolan på mer än vad regeringen nu i vårbudgeten har föreslagit, räknat . Mot regeringens utdaterade politik ställer vi en utbildningspolitik som baseras på forskning och sektorns samlade erfarenhet om de behov och förutsättningar som finns. Forskning visar tydligt att det viktigaste för att nå goda skolresultat är att varje elev får den tid hen behöver med en kunnig, kompetent och engagerad lärare. Därför är det också på detta område som största satsningar återfinns. Regeringens reformer går dock i motsatt riktning. Under Alliansens tid vid makten har lärare fått mer pappersarbete som tusentals pedagogiska medarbetare skurits bort från skolan. När lärarna tvingas ägna mer tid åt att fylla i papper, blir det mindre tid över åt eleverna. vill i stället minska lärares byråkrati och anställa fler i skolan. Vi kunde visa budgetsatsningar på att anställa 10 000 nya medarbetare i skola och förskola. Elever med särskilda behov behöver få stöd utan byråkratiska omvägar och vi vill därför ge lärare starkare mandat att fatta beslut om särskilt stöd, en s.k. ordinationsrätt. För de lägre årskurserna föreslår vi en läsa-skriva-räkna-garanti. Vi vill främja idéburna verksamheter inom välfärdssektorn. Aktörer med vinstsyfte ska inte få tillstånd att bedriva skolverksamhet. Överskott ska återinvesteras i verksamheten. 3.1 Gör läraryrket mer attraktivt står inför en utveckling där få söker sig till lärarutbildningen som omfattande pensionsavgångar förestår. ökar årskullarna och antalet elever i skolan blir fler. behöver rekrytera runt 60 000 lärare. När det talas om en svag ökning av antalet sökande till lärarutbildningen ska man veta att den största ökningen av sökande kommer från obehöriga och det går fortfarande inte ens två sökande per plats på lärarutbildningen. av dem som erbjuds plats väljer att inte påbörja sin utbildning. Alliansregeringen har ingenting att vara stolt över. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs det generella systemförändringar i synen på skolan, värdet av en lärares arbete och vikten av en bra arbetsmiljö. vill satsa på lönelyft samt bättre kompetensutveckling för hela lärarkåren. Vi har budgeterat för att 10 000 nya medarbetare ska kunna anställas i skolan . Vi vill att staten tar initiativ till en rekryteringsstrategi tillsammans med SKL och de lärarutbildande lärosätena. Strategin ska innehålla gemensamma åtgärder för nyanställningar, utbildningar och lönehöjningar så att vi klarar att göra de anställningar som behövs och höja läraryrkets attraktionskraft. Strategin kommer innehålla särskilda åtgärder för att förbättra villkoren och öka attraktiviteten inom vissa grupper av lärare där behoven är särskilt akuta. Ett exempel på hur detta kan se ut presenteras nedan under 4.1.1. 3.1.1 Åtgärder för fler lärare inom NO och matematik Endast ett fåtal studenter har sökt sig till ämneslärarutbildningar inom naturvetenskap, teknik och matematik. Den viktigaste orsaken till svårigheten att rekrytera studenter till lärarprogrammet för naturvetenskapliga ämnen är sannolikt konkurrensen från näringslivet där helt andra yrkesvillkor väntar. Ekonomiska incitament är därför ett effektivt sätt att uppmuntra studenter att söka sig till ämneslärarprogrammen med inriktning mot naturvetenskapliga ämnen. Vi avvisar däremot regeringens aviserade satsning på en utbildningsbonus för studenter som läser klart en ämneslärarutbildning inom något av NO-ämnena. En engångsbonus kommer inte hjälpa läraryrket när generella satsningar uteblir. föreslår därför tidsbegränsade avskrivningar av studieskulder. Det kan utformas så att varje student som genomgår lärarprogrammet med inriktning på matematik och NO får skriva av av sina aktuella studieskulder i yrket. förslag ger starka incitament att inte bara utbilda sig till utan att också stanna i läraryrket. Ytterligare ett sätt att stärka attraktiviteten för en lärargärning inom naturvetenskap, matematik och teknik är att investera i korta lärarutbildningar, som ger både master- och lärarexamen. Det finns exempelvis ingenjörsutbildningar omfattande som skulle kunna utgöra en rekryteringsbas för lärare i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Utbildningen ska också kunna erbjudas på halvfart så att redan yrkesverksamma naturvetare har möjlighet att läsa en masterexamen, som ger lärarexamen. I sin vårbudget satsar regeringen på mindre barngrupper och kompetensutveckling i förskolan –2018. Regeringen vill göra om förskoleklassen till obligatorisk årskurs 1 i en tioårig grundskola. Den lekbaserade pedagogik som är grunden för förskoleklassens pedagogik ersätts med kateder och schema för sexåringar, som det uttryckts av regeringens företrädare. Det är en förändring utan stöd i vetenskapen. har presenterat satsningar på förskolan om , vilket innebär att vi har mer än regeringen till förskolan . Våra satsningar går bl.a. till att minska barngrupperna i förskolan. 3.3 Elevernas lust för lärande Varje elev har rätt till en ärlig chans i skolan. Det handlar om tillräckligt med stöd som kommer i tillräcklig tid, om utmaningar och motivation. Skolan måste vara en plats där elever mår bra, känner sig trygga och bemöts med respekt. Regeringens förslag om betyg från årskurs 4 saknar förankring i forskning och görs dessutom utan att vi sett konsekvenserna av den förra betygsreformen. har tidigare aviserat satsningar på bl.a. elevhälsan, på de estetiska ämnena och fritidshemmen. Det är områden som kräver insatser för att skolan ska klara sitt kunskapsuppdrag som helhet. Utöver det har vi lyft kravet på en riktig läsa-skriva-räkna-garanti och ökade befogenheter för lärare att bestämma vilket stöd som deras elever ska ges, en s.k. ordinationsrätt. För att alla elever ska ges förutsättningar för att klara skolan gör vi även satsningar på specialpedagogik. 3.4 Samarbete ger en bättre skola Alltför länge har svensk skolpolitik utvecklats i en motsättning mellan stat och kommun. har också resurserna till statlig tillsyn av skolan mer än fördubblats. har antalet pedagogiska medarbetare i svensk skola minskat. Färre personer arbetar med eleverna i skolan som fler arbetar med kontrollen av verksamheten. anser att detta inte är en bra grund att bygga skolutvecklingsarbete på. Reformer som detaljstyr lärarnas och skolledarnas vardag har nått vägs ände. Vi vill i stället fokusera på att ge alla skolor tillräckligt med resurser, lärare och skolledare arbetsro och stöd till skolutveckling. behöver en skolpolitik som öppnar upp för samarbete mellan stat och kommun. vill därför ge de statliga skolmyndigheterna ett gemensamt myndighetsuppdrag som möjliggör för staten att upprätta samarbetsavtal med huvudmän om skolutveckling på skolor som är i behov av det för att alla elever ska nå godkända resultat. Avtalen ska kunna gå ned på enskild skolenhet och ska innehålla åtgärder som garanterar skolutveckling och måluppfyllelse. Förslaget har utarbetats tillsammans med . I gymnasiet syns resultatet av regeringens misslyckade reformer tydligt. Genom att skillnaderna mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program har vuxit, har också allt färre elever valt de yrkesförberedande programmen. De gymnasiegemensamma ämnena, som alla elever oavsett program måste ha, har olika kunskapsnivåer. Genom alliansregeringens gymnasiereform är det första gången som avsiktligt sänker kunskapskraven och minskar ambitionsnivån. vill att alla gymnasieprogram ska ge behörighet till vidare studier och vill också stärka pedagogiken i gymnasiet, bl.a. genom att ge alla gymnasieelever tillgång till minst ett estetiskt ämne. I sjunker utbildningsnivån hos befolkningen i jämförelse med andra länder inom både gällande befolkningsandel med tvåårig högskoleutbildning och gällande andel unga med treårig högskoleutbildning. utbildningsnivå, mätt i personer i högre utbildning, ökade kraftigt . har position i förhållande till försämrats, från femte plats till plats 2011. Diagram 15 relativa utbildningsnivå Alliansen har dragit ned utbildningsvolymen med nästan 22 000 högskoleplatser. Bara har de dragit ned med 6 500 anslagsfinansierade utbildningsplatser. aviseras äntligen en utbyggnad med ca 10 000 platser men huvuddelen går till lärarutbildningar som har lågt söktryck. Kvalitetssatsningar på högre utbildning återfinns inte i regeringens budget. ser behov att stärka den högre utbildningen och forskningen. Detta måste göras tillsammans med lärosäten, expertmyndigheter, studenter och profession – inte som ensidigt av . Vi vill satsa på fler utbildningsplatser och på att ge varje student, oavsett utbildning, rätt till en genomsnittlig undervisningstid om minst . Våra totala satsningar på högre utbildning uppgår till . Utbildningarnas arbetslivsanknytning behöver också stärkas. För att åstadkomma detta behövs karriärvägledning och utökade möjligheter till praktik för studenter. högre utbildning måste också återigen bli verkligt internationell. Vi vill därför återinföra avgiftsfriheten för utomeuropeiska studenter. På grund av regeringens taffliga hantering av det svenska kvalitetsutvärderingssystemet för högre utbildning har vi också tappat vårt medlemskap i den . vill initiera ett utvärderingssystem som lever upp till internationell standard. Det ska konstrueras av en självständig myndighet tillsammans med berörda lärosäten och andra berörda aktörer. I en internationell jämförelse har väldigt goda förutsättningar att kunna ställa om till ett fossilfritt samhälle och visa ledarskap i klimatfrågan. FN:s klimatpanel (IPCC) har i sina nya rapporter visat att det är helt nödvändigt att världens länder nu snabbt minskar klimatutsläppen och inriktar sig på att bygga fossilfria energisystem. utsläpp av växthusgaser måste minska kraftigt . ökar de svenska utsläppen om man ser till konsumtionen och uppvisar ett fortsatt samband mellan ökad BNP per capita och ökade klimatutsläpp trots att effektiviseringar har gjorts inom flera områden. Även när man mäter de utsläpp som kommer från ser kurvan dyster ut; det går alldeles för långsamt. Om vi ska klara EU:s klimatmål till 2050 krävs en minskning med 80–. Med den takt regeringen håller i klimatarbetet kommer EU:s mål att nås först omkring , . I den internationella klimatpolitiken har haft ett högt förtroende vid förhandlingarna om bindande globala klimatavtal. Vi tillhör de 23 rika länder i världen som genom har två uppgifter: att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå samt att – utöver biståndet – finansiera det internationella klimatarbetet, främst i fattiga länder. Tyvärr har inte levt upp till något av dessa löften. Det är hög tid att ta nästa steg i klimatarbetet. har förslag på ett övergripande ramverk för att få ordning och reda i klimatpolitiken med tydliga mål och uppföljning av styrmedel och satsningar. Vi föreslår investeringar och styrmedel som ger betydande utsläppsminskningar både på kort sikt och på . På så sätt kan ta ett stort steg mot att uppfylla vår första uppgift: att minska våra utsläpp till en hållbar nivå. klimat- och energipolitik kännetecknas av att ta ansvar för utvecklingen så att klimatförändringarna kan bromsas. Ansvaret grundar sig i solidaritet med våra barn och kommande generationer, människor i andra länder och ekosystemen. När politiska prioriteringar leder in på vägar som är ohållbara behövs ramverk som styr utvecklingen i rätt riktning. Så gjorde när vi införde ett finanspolitiskt ramverk för att hålla ordning och reda i ekonomin, och de flesta politiska partier ställer nu upp bakom de mål och regler som gäller. Så gjorde man även i när man såg att den kortsiktiga klimatpolitiken inte ledde mot de mål som forskare var eniga om. infördes ett klimatpolitiskt ramverk som sätter tydliga regler och bindande mål. Så länge målen uppnås har politiken fritt spelrum. och har infört liknande ramverk liksom den tyska delstaten – ekonomiska motor – där det finns ett ramverk på delstatsnivå. Den danska regeringen har föreslagit en liknande lagstiftning, som ska träda i kraft , och även planerar att införa ett ramverk. Dessa länder är de nya föregångarna i klimatpolitiken. konstaterar att den inte är med i denna grupp. har inga relevanta långsiktiga klimatpolitiska mål. vill att inför ett klimatpolitiskt ramverk som sätter bindande mål för klimatarbetet med utgångspunkt i forskarnas rekommendationer och våra internationella åtaganden. 4.2 löften om klimatfinansiering i fattiga länder ska förvalta sitt internationella förtroendekapital och bryta den misstro som präglar och låser de internationella klimatförhandlingarna. vill göra en stor satsning på det internationella klimatarbetet och avsätter till klimatfinansiering i fattiga länder. ska vara mer aktivt, ha större kompetens och sprida klimatarbetet till fler sammanhang. För oss är det självklart att ska leva upp till de två åtaganden vi gjort i : att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå och finansiera klimatarbete i fattiga länder. För del betyder det en satsning utöver av BNI som är vad har beslutat ska gå till insatser för fattigdomsbekämpning och demokrati. ska också bidra till att transfereringarna från rika länder till fattiga för klimatarbete byggs upp så att förtroendet mellan länderna kan stärkas och effektiva insatser ges stöd. Gröna fonden och Anpassningsfonden spelar här en avgörande roll. Vi ser med oro på regeringens besked om att ytterligare skjuta upp aviserade utbetalningar till Gröna fonden. vill inrätta ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen inom utgiftsområde 20. För att nå upp till de summor som utlovats, , måste nya finansieringskällor utanför statsbudgeten utvecklas. I , och diskuteras möjliga alternativ som globala skatter på flyg- och fartygsbränslen för internationella transporter, öronmärkning av intäkterna från auktioneringen av EU:s utsläppsrätter och internationell skatt på finansiella transaktioner. vill att , till skillnad från , ska vara drivande i det arbetet. 4.3 Minimipris på utsläppsrätter Priset på utsläppsrätter i EU är för lågt för att omvandlingstrycket i industrin ska hållas uppe. Koldioxidskatten i den handlande sektorn är dessutom avskaffad. För att klara av att öka omvandlingstrycket och förstärka handelssystemet inom rimlig tid föreslår vi att följer exempel och inför ett prisgolv på utsläppsrätter. För att långsiktigt upprätthålla ett pris på utsläppsrätter som gör att det lönar sig för aktörer att minska klimatutsläppen måste också EU:s klimatmål skärpas betydligt. 4.4 Hundra procent förnybar energi I jämförelse med de flesta andra länder är produktion av el och värme i redan klimatsnål, men ändå står sektorn för mellan av de svenska utsläppen av växthusgaser. I kraftvärmesektorn ökade kolanvändningen till följd av det låga priset på kol och att regeringen tog bort koldioxidskatten. menar att värmeproduktionen bör vara helt fossilfri . Dessutom behöver kärnkraften fasas ut och ersättas med förnybar energi. anser att ett helt förnybart el- och värmesystem är möjligt att genomföra . Ett helt förnybart energisystem förutsätter två förändringar: för det första måste energi användas på ett klokt och effektivt sätt och för det andra behöver de förnybara energikällorna byggas ut snabbare än vad som sker. Som statligt bolag har en viktig roll i energiomställningen. Bolaget bör ges ett tydligt uppdrag att ställa om sin verksamhet till förnybar energi. ska sluta planera för och investera i kol- och kärnkraft. 4.4.1 Minskad energianvändning och effektivisering är starkt kritiskt till regeringens passivitet i fråga om att använda energi mer effektivt. Det behövs en politik som ger hushåll och företag verktyg för att använda energin smartare. Vi vill genomföra en rad nya åtgärder för att minska energislöseriet. Koldioxidskatter är bärande delar av denna strategi, liksom stöd till energieffektivisering i industrin, bostäder och fastigheter. föreslår en stor satsning på stöd till effektiviseringsåtgärder, bl.a. genom en fördubbling av de insatser som görs genom lokala energirådgivare. 4.4.2 Ökade satsningar på förnybar energi har stödet till förnybara energikällor minskats , vilket även syns i regeringens handlingsplaner på energiområdet. vill stimulera till satsningar på förnybar energi som underlättar för människor och företag att göra klimatsmarta val, som det skapar många nya jobb. För att öka takten i utbyggnaden av förnybar energi vill vi införa ett rikstäckande stöd till gårdar som producerar biogas, ett s.k. metanreduceringsstöd, och till att främja utbyggnaden av biogasmackar. Vi föreslår även ett stöd för klimatinvesteringar i kommuner och regioner (Klokt-stöd) enligt norsk modell och som efterliknar det tidigare Klimp-stödet. 4.4.3 Egen el för folkligt deltagande i energiomställningen vill att alla ska kunna bli elproducenter. Vi är övertygade om att människor och företag som ges större makt över sin energisituation vill minska sin energianvändning och utvinna egen energi från t.ex. solpaneler och små vindsnurror. Därför föreslår vi ett paket med åtgärder som syftar till att öka det folkliga deltagandet i utbyggnaden av förnybar energi. Vårt mål är att 500 000 hushåll ska delta i produktionen av el och att solceller får ett storskaligt genombrott i . Transporterna står för en tredjedel av klimatpåverkan. Om inget görs kommer utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter att vara fyra gånger högre än vad klimatmålet för transporterna kräver, enligt Trafikverket.11 En klimatomställning av transportsystemet är helt avgörande för att vi ska kunna nå ett hållbart samhälle. Tyvärr saknar regeringen en politik som tar itu med problemen. I stället gör regeringen mångmiljardinvesteringar som går åt motsatt håll – i nya motorvägar som leder till mer biltrafik, ökad trängsel på vägarna och större klimatpåverkan. totala ram för infrastruktur är större än den som regeringen föreslagit för perioden –2025. Inom ramen vill vi dessutom göra omprioriteringar genom att väginvesteringarna minskar medan investeringar i spår ökar. Tågresenärer och företag som transporterar gods på järnväg gör en viktig insats för klimatet. Vi måste kunna lita på att tågen kommer . Eftersom järnvägen är eftersatt krävs omfattande investeringar för att rusta upp den till en standard som uppfyller dagens och framtidens behov. Det behövs större satsningar på underhåll, utbyggnad och bättre samordning av hela järnvägssystemet. vill se en utveckling där mer gods transporteras med tåg och via sjöfart i stället för med lastbilar. 4.5.2 Transportsnålt samhälle och hållbar bilism Parallellt med investeringar i klimatsmart transportinfrastruktur krävs planering för ett transportsnålt samhälle. Det vi behöver i vardagen ska finnas nära där vi bor och varor ska inte transporteras längre än nödvändigt. Den största potentialen att minska biltrafiken finns i städer och tätorter. Därför fokuserar politik på att minska bilanvändningen i dessa områden. På landsbygden kommer bilen fortsatt att ha en betydande roll i människors vardag. Där behöver fokus vara på att få fram energisnåla fordon och tillgång till förnybara drivmedel. Här föreslår bl.a. en prisförsäkring för produktion av förnybara drivmedel och ett statligt stöd för biogasmackar och elladdstolpar. För detta ändamål avsätts . Även på landsbygden ska det vara lätt för fler att pendla utan bil, t.ex. genom utbyggd kollektivtrafik, distansarbete, samordnade system av samåkning och tillgång till grundläggande samhällsservice i närområdet. När bilen behövs ska förnybara bränslen finnas tillgängliga. 4.5.3 Minska flygtrafikens klimatpåverkan Trots att flygtrafiken står för en tiondel av svenskarnas totala klimatutsläpp fortsätter Alliansen att subventionera flyget genom att det inte behöver betala för de miljöproblem det orsakar. Eftersom flyget bl.a. är befriat från koldioxidskatt är flygresan ofta ett billigare alternativ för resenären än tågresan. Vi anser att flyget ska bära sina miljökostnader. Därför föreslår en klimatskatt för flyget som syftar till att inkludera flygets klimatpåverkan. De fyra transportslagen järnväg, väg, sjöfart och flyg fungerar inte utan det femte – data och telekommunikation. Stora klimatvinster kan göras med hjälp av it. prioriterar bredbandsutbyggnaden på den svenska landsbygden. Vårt mål är att alla hushåll och fasta verksamhetsställen ska ha tillgång till bredband med snabb överföring av stora mängder information . I vår satsning ingår även ett ekonomiskt stöd till regionala bredbandskoordinatorer. Dessa koordinatorer ska ge stöd till byalag och kommuner gällande medfinansiering, utbyggnad och underhåll. I vår höstbudgetmotion föreslog vi en satsning på bredband på landsbygden på inom utgiftsområde 19. Vi välkomnar regeringens förslag att nu föreslå samma belopp. Vi beklagar dock att regeringen har valt att även fortsatt lägga in satsningen i landsbygdsprogrammet. Det försvårar jämförelser. Räknat på jämförbart sätt satsar vi fortfarande mer än regeringen på landsbygdsprogrammet. Genom att frigöra bredbandssatsningen från EU:s landsbygdsprogram minskar vi dessutom krånglet för de ansökande. För att minska klimatutsläppen från transportsektorn måste fler åka kollektivt, cykla eller promenera. Inte minst i städerna finns mycket goda förutsättningar för klimatsmarta resor och ett transportsnålt samhälle. Ändå väljer Alliansen att prioritera stora motorvägsprojekt framför nya järnvägsspår, bättre kollektivtrafik eller fler cykelvägar. I den nationella transportplanen planeras av budgeten att gå till cykling, trots att få andra infrastrukturinvesteringar ger så stor samhällsnytta som just cykelsatsningar.12 har Alliansen höjt banavgifterna och tagit bort stödet för inköp av kollektivtrafikfordon, vilket har bidragit till de kraftigt ökade biljettpriserna. vill ändra på detta. Därför föreslår vi ett stadsmiljöprogram med satsningar på kollektivtrafik, cykel och järnväg. Totalt avsätter vi för satsningar och medfinansiering till projekt och åtgärder som bidrar till ökad andel kollektivtrafik, gång och cykel och minskad andel bil- och lastbilstrafik i städerna. I programmet ingår ett särskilt stöd till utbyggnad av spårvägar och tunnelbana, och cykelsatsningar. Även särskilda satsningar på regionaltåg finns med, vilket underlättar för klimatsmart resande kring och mellan städer. Förslaget får stöd av den statliga utredningen om fossilfri fordonstrafik, som föreslår att medel i storleksordningen tas från väginvesteringar till medfinansiering av satsningar som minskar städernas klimatutsläpp.13 Genom vårt program blir det enklare och billigare att välja det klimatsmarta alternativet. Med fler resor i kollektivtrafiken, på cykel och till fots får vi renare luft, bättre hälsa och mer yta att bygga bostäder på. En trevligare, sundare och mänskligare stadsmiljö. Arbetslösheten i är hög och långtidsarbetslösheten bland unga har nästan fördubblats . Trots detta, och trots att jobben är en av väljarnas viktigaste frågor i EU-valet och riksdagsvalet, så har debatten om jobben svalnat. Det är oroväckande. För är skattesänkningar och jobbpolitik samma sak. har lovat att pausa ytterligare skattesänkningar . Frågan som då uppkommer är: Var är jobbpolitik? Med en arbetslöshet på behövs en aktiv politik för nya jobb i närtid. gör investeringar i välfärd och gröna sektorer, vilket skapar nya jobb i hela landet inom både privat och offentlig sektor.