mot · H2022496 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen kraftfullt ska verka för att återta beslutsmakten för viltförvaltningen i de frågor som ryms inom EU:s art- och habitatdirektiv samt fågeldirektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta förvaltningen av vildsvin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska bemyndigas rätt att betala ut medel till miljöorganisationer i avsikt att överklaga viltvårdsbeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda konsekvenserna av att miljöorganisationer har talerätt i vissa viltvårdsfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera handläggningen för vapenlicens. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad vapengarderob. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att terrängkörningsförordningen reformeras i syfte att jägare med funktionsnedsättning ska undslippa byråkratiska hinder för att framföra motorfordon i terrängen i samband med jakt. är positivt inställda till den jakt och viltvård som bedrivs i . Generellt ser vi positivt på jägarkår där jaktetiken i regel är god och viltförvaltningen i stora drag fungerar väl. Politiken har dock en rad olösta knutar för att få viltförvaltningen att fungera än bättre och har som absoluta ambition att vara en konstruktiv kraft i detta arbete. För är det viktigt att viltförvaltningen fungerar tillfredsställande, inte minst för att minimera trafikolyckor och skador för areella näringar, men också för att viltstammarna ska vara friska och starka vilka skapar förutsättningar för en hållbar jakt som ger värden i form av viltkött, naturkontakt och frisksport. Vi har tidigare i varit delaktiga i att få igenom en ny rovdjursförvaltning i och kommer övervaka så att intentionerna med denna lagstiftning får gensvar i praktiken. Återta makten från EU vänder sig emot att EU dikterar svensk viltförvaltning. hade redan innan EU-inträdet en viltförvaltning resten av världen kunde se på med avund och ser inga mervärden i att EU dikterar förutsättningarna. I frågor som berör viltförvaltning menar vi att det nationella parlamentet alltid ska ha sista ordet och att regeringen därmed tydligt ska verka för att återtar beslutsmakten för de frågor som ryms inom art- och habitatsdirektivet och fågeldirektivet. Vildsvinsstammen växer på sina håll kraftigt i och är ett vilt som är mödosamt att förvalta då det är ett nattaktivt och skyggt djur. På sina håll ger vildsvinen upphov till kostsamma skador på areella näringar varför det finns goda skäl att förenkla förvaltningen genom att vara mer tillåtande gällande hjälpmedel. En god vildsvinsförvaltning måste ske i samförstånd med jägarkåren. Fler hjälpmedel bör tillåtas utan byråkratiskt besvärliga dispenser t.ex. gällande åtelkameror och mörkersikte. Fler godkända vildsvinsfällor behöver tas fram. Försäljning av vildsvinskött behöver underlättas genom att man reviderar reglerna för distribution så att jägarna själva kan sälja sitt byte efter godkänd trikinprovtagning, i stället för som då vildsvinet måste ha passerat en vilthanteringsanläggning innan det säljs vidare eller bortskänks. Det finns exempel på hur miljöorganisationer eller så kallade NGO:er (icke-statliga-organisationer) får bidrag för att aktivt motverka myndighetsbeslut. Detta menar vi är en orimlig ordning. får ett bidrag från för att processa om vargjakt i domstol och för att driva frågan i EU. Vi menar att denna utbetalning ska upphöra genom att regeringen ger direktiv till . Miljöorganisationers talerätt i viltfrågor Enligt 16 kap. § 13 ges ideella föreningar, om man uppfyller lagens kriterier, rätt att överklaga vissa domar och beslut kopplat till . Dessa föreningar är vanligtvis ideologiskt burna och kan ha en väldigt tydlig slagsida i en viss ideologisk riktning. Därför är lagen problematisk i sin utformning och påverkar i allra högsta grad möjligheterna att bedriva en sund viltvård. Vi menar därför att regeringen tydligt bör utreda konsekvenserna av denna lagstiftning och återkomma med förslag hur lagstiftning och tillämpning kan förbättras. Vapen För jägaren såväl som för sportskytten är vapnet ett nödvändigt redskap. Vapen kan självfallet användas för andra syften, men det är extremt sällsynt att legala vapen används för kriminell verksamhet. Med anledning av detta ser vi med viss förundran på hur man från vissa håll vill inskränka möjligheterna att inneha legala vapen. Från sida ser vi inga direkta skäl till ytterligare inskränkningar, utan snarare behöver byråkratin förenklas. Underlätta och minska byråkratin kring vapenlicenser Dagens långa handläggningstider för licens vid köp och försäljning av vapen är inte acceptabla och ställer till med stora problem både för handlare och jägare. Vi menar att hela hanteringen måste reformeras och att regeringen bör utvärdera ett system där vapenhandlarna själva ska kunna sköta handläggningen i samarbete med polis, men där polisens uppgifter kraftigt begränsas. Har polisen bedömt att en individ kvalificerat sig för vapeninnehav menar vi att det finns små skäl till långa byråkratiska processer. Jägare och vapenägare som införskaffat jägarexamen och vapenlicens skall rimligen inte behöva motivera nyttan av ett femte och sjätte vapen. Inte heller ska man behöva begränsa sig redan vid 6 vapen. Har man godkänts som vapenägare utan några anmärkningar finns ingen rimlig anledning att försvåra innehavandet av fler vapen för olika typer av jakt. Samma person kan behöva ett älgjaktvapen och ett banvapen, likväl som denne har behov av både hagelbössa som flera olika klassers kulvapen för olika typer av jakt. Vapeninnehavaren har redan kvalat in genom jägarexamen och vapenlicens, därför är dagens pålaga om en behovsmotivering överflödig. Vi föreslår således vidare att dagens begränsning till 4+2 vapen i vapengarderoben ska utökas till 8 och utan behovsmotivering. Det finns cirka 200 jägare med funktionsnedsättning i som har behov av ett motorfordon för att kunna jaga. Fordonet behöver under jakten framföras i terräng och för detta krävs dispens. Dispensen gäller och i vissa län är det för hela länet medan det i andra endast gäller för den egna jaktmarken. Det vore önskvärt om en beviljad dispens kunde gälla för jakt med motordrivet fordon i hela under . En sådan förändring skulle underlätta för personer med funktionsnedsättning.