mot · H102Fi308 · 2014-03-01 00:00:00 — En långsiktig kvalitetsplan för den svenska äldreomsorgen ska tas fram. Kvalitetsplanen behöver sträcka sig med etappvisa mål och delmål. Planen ska stimulera innovationer i äldreomsorgen, åtgärda kvalitetsbrister och öka inflytandet och valfriheten för de äldre samt innehålla ett program för generationsväxling för personalen. Vi är helt emot att regeringen väljer att ta 41 miljoner från de statliga stimulansbidragen till äldreomsorgen för att finansiera fritidspengen för barn och ungdomar i socialt utsatta familjer. Vi vill istället att bidragsnormen höjs med samma belopp för dessa familjer. Äldreomsorgen behöver sina pengar. Att ställa två prioriterade områden mot varandra är oklokt. Vi säger nej till regeringens nedskärning av de statliga stimulansbidragen till äldreomsorgen. Alla barn och unga har rätt till kultur och idrott Alla barn och ungdomar ska kunna ha en meningsfull fritid där de både får möjlighet att upptäcka nya intressen och att utöva dem. Det är viktigt för deras egen utveckling och för hur de mår. Att barn och ungdomar kan möta unga med annan bakgrund än dem själva stärker också sammanhållningen och demokratin. Ungdomar ska ha möjlighet att vara delaktiga. Det är viktigt att ungdomar utvecklas till självständiga individer. Höga avgifter i idrotts- och kulturverksamhet försämrar möjligheten för många barn och unga att ta del av sådana aktiviteter. Varje barn behöver en bra start i livet. Att delta i kultur- och föreningsliv lär barn och unga att ta ansvar för sig själva och varandra. Barns och ungdomars möjlighet till aktivitet begränsas också av deras föräldrars möjligheter att följa barnen till och från repetitioner, lektioner, träningar och matcher. Här kan samarbetet mellan föreningslivet och skolan och dess fritidsverksamheter stärkas. Vi vill därför införa en satsning på till kultur, idrott och fritid riktad mot barn och unga dels ett Handslag med föreningslivet, dels ett stimulansbidrag riktat mot musik- och . Vi socialdemokrater vill stödja föreningslivet – och stärka barns och ungdomars tillgång till idrott och friluftsverksamhet. Vi vill ta ett handslag med föreningslivet – och Svenskt Friluftsliv samt kommunerna – för att se till att barn och ungdomar får bättre möjligheter och lägre avgifter för att delta i idrott och friluftsverksamhet. Vi avsätter till ett Handslag med föreningslivet. Stimulansbidrag till musik- och Vi vill också att alla barn och unga får möjlighet att delta i musik- och verksamhet. Därför inför vi ett stimulansbidrag för musik- och kulturskolor som håller nere avgifterna: Kommuner som har sänkt, eller nu sänker, sina avgifter till max per termin inom musik- och får ett stimulansbidrag. För kommuner som redan har låga avgifter blir det därmed ett stöd till ökad kvalitet. Vi avsätter till ett stimulansbidrag för musik- och kulturskolor. Fri entré på statliga museer En viktig ambition i socialdemokratisk kulturpolitik är att det svenska kulturarvet ska vara tillgängliga för så många som möjligt. Det är en god investering i kunskap, det ökar tillgängligheten och ger ytterligare värde genom att främja integration och förståelse människor emellan. Reformen med fri entré på de statliga museerna som pågick möjliggjorde för många fler grupper att ta del av vårt gemensamma kulturarv . När fri entré upphörde förlorade de 19 statliga museerna cirka 2 miljoner besök. Vi satsar för att återinföra fri entré på de statliga museerna. Arbetsmarknaden för professionella skådespelare, dansare, musiker och sångare kännetecknas av förhållandevis få tillsvidareanställningar. Scenkonstallianserna erbjuder frilansande scenkonstnärer möjlighet till anställning och kompetensutveckling, varvat med engagemang. Vi förslår en 33-procentig ökning, som ger ca 95 nya anställningar. Vi ökar anslaget till scenkonstallianserna med 20 miljoner. Access – ett kulturarvs- och jobbprojekt Access var en framgångsrik kulturinsats som lades ner 2009. Projektet tjänade många syften – bevara kulturarvet genom att vårda det i form av konserveringsarbeten, restaureringar, reparationer, katalogisering, digitalisering med mera. gav Access viktiga arbetstillfällen till människor inom kulturbranschen. När den nuvarande regeringen avvecklade Access infördes Kulturarvslyftet som skulle ge 4 400 personer jobb –2014. Resultatet är 314 jobb. Inget talar för att utfallet av Kulturarvslyftet kommer att förbättras innan projektet avslutas . Vi socialdemokrater föreslår därför återigen att Kulturarvslyftet läggs ner. Istället inför vi ett nytt Access-projekt som, till skillnad från det tidigare, även ger möjlighet för andra institutioner än museer och arkiv att ta del av satsningen. Utvidgningen kan exempelvis innefatta scenkonstinstitutioner samt föreningar och organisationer inom kulturområdet som har behov av särskilda insatser. Vi inför ett nytt Access-projekt och anslår . Nya insatser mot brottsligheten har antalet anmälda brott ökat. Den grova organiserade brottsligheten har fått fäste i . Kopplingen mellan den organiserade brottsligheten och allvarlig ekonomisk brottslighet växer. Den utvecklingen skapar en otrygghet i samhället som vi inte tidigare haft. Vi vill förstärka ansträngningarna för att bekämpa grov organiserad brottslighet och ekonomisk brottslighet. Trots att polisen har fått kraftigt ökade resurser finns en bristande effektivitet när det gäller både resultat, styrning och ledning. Alltför få vardagsbrott upp. Rättsväsendet måste stå upp för de krav medborgarna har om effektivitet, rättssäkerhet och rättstrygghet. Den som begått ett brott måste snabbt nås av en reaktion. Att bli utsatt för ett brott är en traumatisk upplevelse, ibland med följder för resten av livet. Brottsoffer behöver förbättrat stöd och hjälp. Vi vill förstärka brottsoffers ställning. Vi bekämpar brotten men också brottens orsaker. Det bästa sättet att minska skadeverkningarna av brott är att hindra att brott begås. Grundläggande för att minska kriminaliteten i samhället är att klyftorna minskar och att välfärdssystemen fungerar men även mer specifika brottsförebyggande åtgärder behövs. Det brottförebyggande arbetet behöver förstärkas på olika sätt, inte minst genom bättre samordning och ökad kunskap. Åtgärder mot den organiserade brottsligheten Kampen mot den organiserade brottsligheten måste prioriteras. ligger ansvaret för detta arbete på , även om polismyndigheterna ute i landet också arbetar inom detta område. Arbetet mot den grova organiserade brottsligheten behöver förstärkas centralt. Vi vill se en nationell spjutspetsorganisation. Genom att tillföra resurser till ökar antalet specialister vilket skapar bättre förutsättningar för ett effektivt och uthålligt arbete mot den organiserade brottsligheten. Vi ökar resurserna med 2014 i kampen mot den organiserade brottsligheten. Trots att polisen har fått kraftigt ökade resurser finns en bristande effektivitet när det gäller både resultat, styrning och ledning. Problemen har funnits och har påpekats av en rad myndigheter som och Statskontoret. Ändå har regeringen inte lyckats åtgärda bristerna, eller ens vidtagit tillräckliga initiativ för att identifiera dem. Även andra utredningar och rapporter pekar på bristerna. Bland annat har en (2010:3) menat att svensk polis kännetecknas av en anmärkningsvärd brist på systematiska utvärderingar av verksamhetens effektivitet och Brå har visat i en rapport (2013:12) att polisen inte är tillräckligt bra på att utvärdera brottsförebyggande insatser. Polisen behöver i betydligt större utsträckning än bygga sin verksamhet på vetenskap och beprövad erfarenhet. Det behövs mera kunskap och kompetens hos polisen om hur polismetoder kan utvecklas och utvärderas. Det saknas tillräcklig kunskap om polisverksamheten och dess effektivitet för att kunna styra verksamheten. Regeringen har brustit i att inte ställa tydliga och relevanta krav på redovisning av hur polisens resurser använts, och brustit i tydlighet vad gäller vilka resultat verksamheten ska förväntas att leverera. För att stärka polisens möjlighet att bygga sin verksamhet på vetenskap och beprövad erfarenhet och därmed förbättra effektiviteten i olika insatser vill vi skapa en utvecklings- och analysfunktion med uppgift att både utvärdera polisverksamheten och att med utgångspunkt i dessa leda och styra verksamhetsutvecklingen inom polisen. En sådan skulle förbättra kvalitetsgranskningen av polisverksamheten och bidra till en effektivare och bättre polisverksamhet. Vi ökar resurserna till polisen med 2014 för att skapa en utrednings- och analysenhet hos polisen centralt. Ekonomisk brottslighet kostar samhället stora summor, långt mer än den traditionella brottsligheten. Den skadar konkurrensen i de branscher där den uppträder, göder svartjobb och drabbar hederliga företagare hårt. bedömde att summan av uteblivna skatter på grund av fel och brott uppgick till , varav 100 miljarder kunde kopplas till företagssektorn. Förtroendet för vårt skattesystem bygger på att människor uppfattar att det fungerar och att alla gör rätt för sig. Därför är det viktigt att förstärka ansträngningarna för att bekämpa ekonomisk brottslighet. Vi ökar resurserna till med 2014. För att främja samverkan inom det brottsförebyggande arbetet behövs bättre samordning. Vi vill därför tillsätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet. Denne skulle bland annat få i uppdrag att driva på och koordinera det brottsförebyggande arbetet lokalt, regionalt och nationellt. Det finns stor kunskap om vilka insatser som krävs för detta, både i kommuner, och hos många myndigheter, inte minst hos (Brå). Men det behövs någon som kan se över myndighetsgränserna, utvärdera och föreslå förbättringar i hur det brottsförebyggande arbetet genomförs. Vi föreslår att en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet tillsätts, och avsätter 2014 för detta syfte. Ökat stöd till brottsoffer har som främsta uppgift att ge stöd och service till landets lokala brottsofferjourer när det gäller brottsofferstöds- och vittnesstödsverksamheten samt svara för utbildning och metodutveckling. Bidragen till brottsofferjourernas verksamhet har i princip inte har haft någon uppräkning . söker allt fler stöd hos brottsofferjourerna. För att kunna arbeta vidare med denna viktiga stödjande verksamhet är jourerna i starkt behov av utökade resurser. Inte minst gäller det i arbetet med våld i nära relationer. Om inga ytterligare resurser tillförs är det svårt att kunna arbeta vidare med området våld i nära relationer. Detta skulle naturligtvis vara förödande för dem som är utsatta för den här typen av brott. Vi tilldelar därför 10 miljoner extra 2014, i syfte att de tilldelade medlen ska delas ut till brottsofferjourerna. Vi vill förstärka med 2014. köpte statliga det holländska energibolaget . Priset gjorde affären till den största kontantuppgörelsen i . Affären innebar att skulder ökade kraftigt, som sämre marknadsförhållanden gjorde det allt svårare att försvara det höga priset. Affären har i efterhand bidragit till att finanser försämrats drastiskt. , , har Nuon kostat i nedskrivningar, alltså rena förluster. Det av regeringen godkända köpet av energijätten är en av de största affärer ett svenskt statligt bolag någonsin gjort. Grundfrågan, som fortfarande inte besvarats, är varför och övriga borgerliga partiledare godkände Nuonaffären trots att regeringens egna tjänstemän framhöll att det var en dålig affär. Det är dags att tillsätta en för att en gång för alla lägga korten på bordet i denna affär, som är så viktig för svensk ekonomi och möjligheterna att använda för en grön omställning. Kommissionen bör givetvis vara helt oberoende – men med full insyn för riksdag och medier. Alla företag – liksom regeringar – gör ibland dåliga affärer. Men det som utmärker en professionell hantering är att man noga utreder varför det blev fel. För att undvika att misstagen från Nuonaffären upprepas är det centralt att klarlägga vem som bär ansvaret inom regeringen vid stora företagsaffärer. Vi föreslår en för Nuonaffären för att bringa klarhet i vad som ledde till den svenska statens sämsta affär i modern tid, och avsätter för detta syfte . anseende i FN hotar att undergrävas genom regeringens svaga engagemang i FN. I budgetpropositionen skrev regeringen att kandiderar till säkerhetsrådet för perioden –2018. En kampanj i detta syfte har emellertid inte genomförts under de gångna två åren. Om en svensk kandidatur till ska ha någon möjlighet att lyckas måste regeringen arbeta för att samla stöd för . Socialdemokraterna vill att ska driva en aktiv FN-politik. Ett sätt är att aktivt driva kampanjen för en plats i säkerhetsrådet. Vi anslår till kampanjkostnader för en svensk kandidatur till . Regeringens har misslyckats med jobben. Det försämrar kommunernas skatteintäkter. Till detta kommer försämringarna av våra gemensamma försäkringar. Regeringens förändringar har inneburit att tiotusentals arbetslösa nu istället får klara sitt uppehälle genom försörjningsstöd. Nästan hälften av de som tar emot ekonomiskt bistånd (tidigare försörjningsstöd) gör det på grund av arbetslöshet.21 Dessutom ökar trycket på försörjningsstödet på grund av försämringarna av sjukförsäkringen. landsting och kommuner står inför stora strukturella utmaningar. Demografin är ofördelaktig och ställer allt högre krav på välfärden. Det är uppenbart att fortsatta skattesänkningar inte är lösningen. Den förda politiken också har inneburit en övervältring av kostnader från staten till kommunerna. Resurser som skulle kunnat gå till skola, vård och omsorg har behövts för att ersätta dem som drabbats av regeringens misslyckade jobbpolitik. I sin senast publicerade Ekonomirapport22 förutspår SKL att det kommer att krävas såväl ökade statsanslag som en skattehöjning – särskilt på landstingssidan – för att ekonomin ska vara i balans . Till detta ska läggas att de genomsnittliga sammantagna primär- och landstingskommunala skatterna redan höjts under de borgerliga regeringsåren. har skatten höjts för invånarna i tre av fyra kommuner. Ser man till befolkningen är det sex av tio som har fått höjd kommunalskatt . En tiondel av kommunerna, eller var fjärde svensk, har däremot fått sänkt skatt sedan 2006.23 Figur 37: Kommunal- och landstingsskatternas utveckling Andel av befolkningen i riket Källa: SCB. Undersökningen visar också på ett land där skillnaderna i skatt blir allt större. För befolkningen utanför huvudstadsregionen har kommunalskatten höjts för åtta av tio invånare. Bara var tjugonde svensk utanför har fått sänkt skatt. Skillnaderna mellan kommunerna med högst och lägst skatt har också ökat och är hela per intjänad hundralapp. Figur 38: Utbetalt ekonomiskt bistånd exklusive introduktionsersättning Miljarder kronor, fasta priser Det här är ingen utveckling som bara pågått under de värsta krisåren. Enligt SCB fick ungefär halva befolkningen höjd kommunalskatt även . I det nya kommunala skatteutjämningssystemet beslutade också regeringen om en riktad bonusmiljard till ett tiotal höginkomstkommuner, huvudsakligen moderatstyrda, och ett moderatstyrt landsting. Orsaken var att dessa inte skulle behöva bidra så mycket till fattigare kommuner. Vår politik är bra för hela landet, inte minst för storstadsregionerna. Av våra satsningar på jobb, skola, utbildning och bostäder skulle till exempel – utifrån sin andel av berörda populationer – erhålla . , och kommer också på att få en betydande del av våra investeringar för näringsliv, strategisk samverkan och forskning. Det är skillnad på skatt och skatt. När kommunalskatten ökar minskar progressiviteten i det svenska skattesystemet. Att regeringen från statligt håll sänker skatten, och sedan får kommunerna höja skatten, innebär på ett sätt att man ger med ena handen och tar med den andra. Den främsta anledningen till trycket på höjda kommunalskatter är jobbmisslyckandet. Att sänka arbetslösheten och höja sysselsättningsgraden är det främsta sättet att trygga välfärden. ser vi hur regeringen övervältrar kostnaderna för sitt jobbmisslyckande på någon annan – främst kommunerna. Figur 39: Andel av sysselsatta, sysselsatta i den kommunfinansierade sektorn Procent av befolkningen. När villkoren för såväl arbetslöshetsförsäkring som sjukförsäkring försämras som arbetslöshetstalen och sjukskrivningstalen ökar, så ökar trycket på försörjningsstödet, som kommunerna står för. 40–av dem som får försörjningsstöd får detta på grund av de är arbetslösa och saknar ersättning från arbetslöshetsförsäkringen.24 Kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd har ökat kraftigt sedan 2006.25 Kostnaderna för ekonomiskt bistånd (exklusive introduktionsersättning) har ökat med , vilket motsvarar en ökning med en tredjedel. Antalet som får försörjningsstöd, mätt i helårsekvivalenter, har ökat med en fjärdedel – från 80 000 helårsekvivalenter 2006 till 100 2012.26 I vår budgetmotion lägger vi fram flera förslag om efterfrågestimulanser – bland annat att stärka försäkringsskyddet för dem som jobbar. Bättre försäkringar innebär ett minskat behov av ekonomiskt bistånd, vilket stärker kommunernas ekonomi. På samma sätt minskar en mer aktiv arbetsmarknadspolitik trycket på den kommunala ekonomin. Ett rättvisare utjämningssystem för kommunsektorn Regeringen föreslår förändringar i utjämningssystemet för kommuner och landsting. I huvudsak följer man det eniga förslag som den parlamentariska utredningen 08 lämnade till regeringen i SOU 2011:39. Regeringen avviker emellertid från utredningen vad avser förändringar i inkomstutjämningen. Det medför att i huvudsak omfördelas till ett tiotal moderatstyrda höginkomstkommuner. Denna moderatbonus är orimlig. Vi föreslår att de som regeringen för till välbärgade kommuner i stället fördelas till alla kommuner och landsting inom ramen för utjämningssystemet. Insatser i budgetmotionen som påverkar kommunsektorn I budgeten presenteras reformer för jobb och utbildning. Flera av reformerna kanaliseras via kommunerna som riktade statsbidrag. Detta gäller investeringarna i mindre klasser i skolan, investeringen i fler specialpedagoger och stimulansen till barnomsorg på obekväm arbetstid. Kommunsektorn får också ett tillskott i jobb räknat genom extratjänster och yrkesintroduktionsjobb inom ramen för 90-dagarsgarantin. I denna motion föreslås förändringar på såväl skatte- som utgiftssidan som påverkar intäkterna eller utgifterna för kommunsektorn. Det gäller till exempel vårt förslag att förbättra arbetslöshetsförsäkringen. Våra förslag om förändrade skatter eller transfereringssystemet är utformade så att de genomförs neutralt för kommunsektorn. Det sker genom att full justering genomförs i det kommunala utjämningssystemet, både för reformer som leder till ökade och minskade utgifter eller intäkter. Undantaget är att minskade socialbidragsutgifter till följd av bättre försäkringar och fler insatser för jobb inte beaktas alls. Vi följer finansieringsprincipen. I våra förslagstabeller redovisas nettokostnaden för den konsoliderade offentliga sektorn (KOS). Vi delar inte regeringens syn på reformutrymmet, då denna bedömning inte är förenlig med överskottsmålet. Vi bedömer att utrymmet är lägre än regeringen. Finansieringen av våra reformer, utöver reformutrymmet, bygger på en kombination av förändrade skatter och besparingar. Den främsta finansieringen är att några kostsamma och ineffektiva skatteundantag avskaffas. Svenska hushåll ska ha stabila planeringsförutsättningar. Skatter kan bara sänkas i den takt ekonomin tillåter. Det är en riskabel strategi att låna till stora ofinansierade skattesänkningar. tjänar på att ha ett skattesystem som är logiskt utan alltför stora undantag. Vi väljer att fokusera på att framförallt avskaffa två mycket ineffektiva undantag, därmed får vi ett ekonomiskt utrymme att genomföra väsentligt mer effektiva reformer. Skatt ska betalas efter bärkraft. Välfärd ska fördelas efter behov. Den som har högre inkomster ska bidra med mer än den som har lägre. Men alla ska få del av välfärden oavsett inkomst. Detta minskar klyftorna. Vi vill höja skatten för dem som tjänar allra mest och sänka den för pensionärer. Vi är skeptiska till att använda skattesystemet för att styra människors och företags beteende. Ett undantag är miljöområdet där det kan vara klokt att använda skatterna för att styra beteenden. Nej till ofinansierade inkomstskattesänkningar Överskottsmålet innebär att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på en procent av BNP över en konjunkturcykel. Det betyder att konjunkturnedgångar kan mötas med mer expansiv politik – så länge som finanspolitiken stramas åt när konjunkturen stärks. Över tid ska underskott och överskott ligga på en nivå som är förenlig med målet. Regeringen uppger att den står fast vid överskottsmålet – och har förbundit sig att följa det under hela nästa mandatperiod. Vår hållning är att regler ska efterlevas. En förändring av överskottsmålet bör utredas i god ordning och annonseras i förväg – inte genomföras i det tysta. Med regeringens förslag i budgetpropositionen nås inte överskottsmålet. Det visar regeringens egna indikatorer. Även expertmyndigheterna – , och – är överens om detta. Orsaken till att regeringen inte lever upp till det finanspolitiska ramverket är att man föreslår mycket stora ofinansierade skattesänkningar. Det är en viktig anledning till att säga nej till de stora inkomstskattesänkningar som regeringen föreslår i budgetpropositionen. Vi är också kritiska till att regeringen skapat en klyfta i beskattningen mellan löntagare och andra. Det femte jobbskatteavdraget vidgar denna klyfta. Vi anser att detta är fel väg att gå. Regeringens förslag om höjd skiktgräns i den statliga inkomstskatten innebär att hela svenska folket sätts i skuld för att de som tjänar bäst ska få sänkt skatt. Det är en olycklig fördelningspolitik, och en ineffektiv konjunkturpolitik. Det femte jobbskatteavdraget motiveras från regeringens sida huvudsakligen med behovet av konsumtionsstimulanser. Då är det ineffektivt att undanhålla skattereduktionen från de mer konsumtionsbenägna grupper som inte får del av skattereduktionen . Regeringen väljer att sänka den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta. Denna skattesänkning skapar inga jobb i . Vi säger nej till regeringens förslag om ett femte jobbskatteavdrag. Detta stärker de offentliga finanserna med . Vi säger nej till regeringens förslag om höjd nedre skiktgräns i den statliga inkomstskatten. Detta stärker de offentliga finanserna med . Vi säger nej till regeringens förslag om sänkt särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Detta stärker de offentliga finanserna med . Avskaffa nedsättning av socialavgifter för unga som redan har ett jobb Den borgerliga regeringens huvudsakliga lösning på den höga ungdomsarbetslösheten har varit att halvera socialavgiften för ungdomar som redan har ett jobb. Men reformen har inte fungerat. Ungas situation på arbetsmarknaden har försämrats . Arbetslösheten har stigit och sysselsättningen har inte ökat . har en högre ungdomsarbetslöshet än de flesta jämförbara länder. Nedsättningen av socialavgifter för unga kostar skattebetalarna netto . Nedsättningen har dömts ut av regeringens Finanspolitiska råd, som beskriver det som en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten. Även utvärdering (IFAU) har uttryckt stor tveksamhet kring reformens effektivitet. Vi kommer att ta bort nedsättningen av ungdomsarbetsgivaravgiften helt. I ett första steg avskaffar vi halva nedsättningen. Vi avskaffar halva nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga, vilket stärker de offentliga finanserna med . I stället väljer vi att investera i jobb för unga – med ett första steg i 90-dagarsgarantin och aktiv näringspolitik. Den borgerliga regeringen har sänkt momsen på restauranger och catering till . Föreslaget har motiverats från regeringen som ett sätt att öka sysselsättningen. Flertalet bedömare, såsom , anser dock att regeringen överskattar sysselsättningseffekten av den sänka krogmomsen.