ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021339 · 2014-11-07 00:00:00 — Jämställd transportinfrastruktur för tillväxt i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ur ett jämställdhets- och tillgänglighetsperspektiv ge både kvinnor, män och grupper med olika funktionshinder samma tillträde till planerings- och beslutsfattande forum för transportinfrastruktur. Det finns tydliga skillnader i hur män och kvinnor väljer att resa. Det finns påtagliga olikheter i hur män och kvinnor värderar transportsystemet och dess olika delar. I genomsnitt reser män längre sträckor än vad kvinnor gör, respektive . Män gör exempelvis fler arbetsresor medan kvinnor gör fler service- och inköpsresor. Bakomliggande orsaker till skillnader i resmönster mellan män och kvinnor kan förenklat förklaras av skillnader i förutsättningar, individuella värderingar och hur hushållen fattar beslut om resor som rör hushållet. Skillnader i förutsättningar kan bland annat förklaras av inkomst, yrkesstatus och geografiska avstånd. Kvinnor arbetar oftare deltid och avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är ofta kortare för kvinnor än för män. Två framträdande skillnader i värderingar mellan män och kvinnor gäller säkerhet och om det finns småbarn i familjen. Kvinnor värderar säkerhet mer än män. Kunskapsintensiva tjänster kräver att företagen har hög och specialiserad kompetens. Det i sin tur kräver befolkningsmässigt större funktionella regioner för att matchningen på arbetsmarknaden ska fungera. fördel i en globaliserad ekonomi ligger i de kunskapsintensiva delarna av näringslivet. Förmågan till kunskapsdriven tillväxt är alltså i hög grad beroende av storleken på den funktionella regionen. Ur ett jämställdhetsperspektiv är detta extra viktigt då en stor andel kvinnor är verksamma inom kunskapsintensiva yrken. I syfte att uppnå en mera jämställd arbetsmarknad är det därför en nödvändighet för att förstora sina funktionella regioner med hjälp av utbyggd infrastruktur. Att ha ett jämställdhetsperspektiv redan på planeringsstadiet beträffande ny infrastruktur är alltså av stor vikt om vi ska kunna nå målen om ett jämställt transportsystem. Därför ska kvinnor och män ha samma möjlighet att påverka transportsystemets tillkomst, utformning, förvaltning och nyttjande. Ett sätt att göra detta är att redan i grupper med makt och inflytande i planeringsprocessen av transportsystemet säkerställa att det finns en jämn fördelning mellan män och kvinnor. Jämställdhetsbegreppet bör i detta sammanhang också definieras bredare än jämställdhet mellan könen och även ses i ett mångfaldsperspektiv där även funktionshindrade blir synliggjorda och bereds full tillgänglighet.
mot · H2021340 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att barnomsorgen ska vara tillgänglig i alla kommuner på oregelbundna tider (natt) och . I dagens samhälle arbetar allt fler på oregelbundna tider. Yrken där oregelbundna arbetstider hör till vanligheterna är bland annat inom äldreomsorgen, vården och inom handel. I dessa yrkesgrupper är majoriteten kvinnor. blir vardagen problematisk och livspusslet blir svårt att få ihop under småbarnsåren. Särskilt utsatta är ensamstående kvinnor. Mer flexibel barnomsorg behövs i . Det är kommunerna som är ansvariga enligt skollagen att erbjuda barnomsorg om vårdnadshavare behöver detta på grund av arbete, studier eller om barnet är i behov av särskilda behov. finns det kommuner som inte erbjuder barnomsorg eller . Vardagen för ensamstående föräldrar med barn är svår med arbetstider mellan 8 och 17. Det blir ytterligare svårigheter att få ihop barnomsorg om det inte finns tillgängligt . I den bästa av världar finns den andra föräldern i närheten eller någon annan anhörig eller vän, men det är utifrån den vuxnes behov av hjälp. När det gäller barnen är detta inte en bra lösning då det inte finns en trygghet och vana i barnomsorgen. Barnen har rätt att veta var de ska vara och att det blir en kontinuitet i omsorgen. Barnens behov måste alltid gå i första hand. Barnomsorgen ska också vara öppen och tillgänglig under sommarledigheten. Alla föräldrar, i synnerhet ensamstående mammor inom exempelvis vården, kan inte själva bestämma när de ska vara lediga. Där gäller ett enormt pusslande och en schemaläggning som måste fungera. För att undvika att barnen skickas än hit än dit måste barnomsorgen finnas där den normalt brukar vara.
mot · H2021341 · 2014-11-07 00:00:00 — Avskaffa turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS). Lagen om anställningsskydd fastställer en turordning för vem som ska bli uppsagd när neddragningar blir nödvändiga. Den som varit anställd längst har det starkaste skyddet, och den som varit anställd kortast är den första som blir uppsagd. Detta är naturligtvis mycket orättvist. Ofta eftersträvas jämlikhet och utjämning mellan den som har och inte har, men på arbetsmarknadsområdet är det tvärtom. Den som redan har haft jobb länge och därmed hunnit skaffa sig kunskap, kontakter och a-kassa skyddas på bekostnad av den som inte ännu lyckats ta sig in och visa vad man går för. Detta gör att arbetsmarknaden fungerar dåligt – främst för unga och nyinflyttade förstås, men även för dem som är väletablerade genom att turordningsreglerna hindrar folk från att byta jobb, eftersom man då hamnar ”sist in” på en ny arbetsplats. Det är dålig samhällsekonomi om en människa stannar kvar på ett jobb som man vantrivs på och där man inte får utlopp för sin fulla kapacitet – dels för att man riskerar att utveckla ohälsa, men också för att det hindrar rätt person från att vara på rätt plats, vilket påverkar näringslivets utveckling negativt.
mot · H2021342 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn måste ha klagorätt när deras rättigheter kränks. fyller FN:s konvention om barnets rättigheter . Det är så viktigt att barns rättigheter lyfts i många sammanhang. Det finns en pågående barnrättsutredning som ska vara klar . presenterades i en annan stor utredning ett antal förslag för att stärka barnets rättigheter. I den upplästa regeringsförklaringen slogs fast att ”” ska bli svensk lag. Det finns ett antal förslag som man ändå skyndsamt måste genomföra. Många skolor arbetar för att barnen ska lära sig mer om sina rättigheter men för att rättigheterna ska vara meningsfulla måste det finnas rättsmedel till upprättelse vid kränkningar av dessa rättigheter. uppmanar stater att ”ägna särskild uppmärksamhet åt att säkerställa att det finns förfaranden för barn och deras företrädare som både är barnanpassade och effektiva”. Vi vill instämma med barnombudsmännen i de nordiska länderna att ”det är mycket angeläget att våra regeringar tar positiv ställning till att stärka barnets rättigheter genom att signera och ratificera det tredje tilläggsprotokollet till som ger barn klagorätt till . Barn i våra nordiska länder måste också ges tillgång till det skydd mot rättighetskränkningar som klagorätten innebär”. Detta bör ges regeringen tillkänna. i (C)
mot · H2021343 · 2014-11-07 00:00:00 — Företräde för LVU framför utlänningslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en lagändring så att LVU ges företräde framför utlänningslagen. Enligt har barn i asylprocessen samma rättigheter som alla andra barn i . Barn har rätt till en god hälsa och inte minst skydd mot alla former av våld. Om barn far illa eller riskerar att fara illa har sociala myndigheter ett ansvar att ge dem stöd och skydd med stöd av socialtjänstlagen (SoL) och lag (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). I värsta fall kan det vara avgörande för ett barns överlevnad att samhället går in och tar över vården om barnet. Alla barn i har rätt till detta skydd mot övergrepp, våld eller andra omsorgsbrister. Detta skydd ska finnas kvar så länge det finns behov av det. Detta har påtalat och kallat till överläggningar om mellan och . Bakgrunden är att bevaka att lever upp till sina åtaganden enligt . Barn som söker uppehållstillstånd i har samma rätt till skydd som övriga barn i vårt land. Men skydd kan åsidosättas då utlänningslagen har företräde framför LVU om barnet ska utvisas tillsammans med sina föräldrar. Barn som vårdas enligt LVU och som söker uppehållstillstånd, kan beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som behövs för vården enligt 5 kap. 12 och 14 §§ utlänningslagen. Andra frågor att titta närmare på är hur verkställighetshinder tillämpas och hur tillståndsgrunden synnerligen ömmande omständigheter används för dessa barn som kan ha stora vård- och skyddsbehov kopplat till LVU. har kännedom om och har haft kontakt med barn som riskerat utvisning eller utvisats trots att de samhällsvårdas på grund av föräldrarnas omsorgssvikt eller våld i hemmet. De har krävt en lagändring i enlighet med . släppte en rapport som undersöker problemområdet och agerandet kring dessa barn. har inget hänt för att stärka skyddet för utsatta barn. Lagstiftningen måste i detta sammanhang förtydligas. Vi anser därför att regeringen måste se över lagstiftningen till skydd för de barn som riskerar utvisning som de är under samhällsvård. LVU måste ges företräde framför utlänningslagen, för inget barn ska kunna utvisas under pågående vård och/eller behandling. i (C)
mot · H2021344 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta ansvar för att det i varje kommun ska finnas en utarbetad och tillgänglig bredbandsstrategi. presenterade alliansregeringen en kraftig satsning på utbyggnaden av bredband i . skulle ytterligare skjutas till. skulle satsningen innebära . Det var en stor framgång för i vårbudgeten. Pengarna skulle tas inom den nya programperioden av Landsbygdsprogrammet. Det var ett efterlängtat besked till alla de eldsjälar som är på gång att dra, eller funderar på att dra, fibrer hem till sig, runt om i landet. Tillsammans med de redan satsade 2,2 miljarderna skulle satsningen bli 5,5 nödvändiga miljarder. Oavsett om dessa enorma satsningar genomförs eller ej behövs en bredbandsstrategi. Enskilda personer likväl som företagandet i hela måste ges goda förutsättningar att kunna nyttja e-tjänster och att kunna ta del av it-infrastrukturen. Behovet av mer pengar till bredband har efterfrågats i hela landet inte minst för att kunna öka konkurrenskraften samt att ge människor möjligheter att leva och bo på landsbygden. Vi i vill på alla sätt underlätta att kunna plugga och jobba på distans. Tror vi på att hela landet ska leva måste vi skapa förutsättningar för det. Bredband är en mycket viktig faktor i det sammanhanget. För att använda pengarna på rätt sätt och för att möjliggöra för kommuninnevånare och kommunpolitiker att förstå komplexiteteten i bredbandsutbyggnaden behövs en tydlig bredbandsstrategi i varje kommun. Målbilden är, och ska vara, att det blir en gemenemanförståelse för vad det handlar om och kunna nyttja e-tjänster. Det är viktigt att förenkla och utveckla servicen inom offentlig verksamhet såväl för privatpersoner som för företag. E-tjänster är i det sammanhanget framtiden. Det kan gälla anmälan till barnomsorgskön, hitta regler för bygglov eller att finna blanketter för miljötillsyn. En förutsättning för en långsiktighet i bredbandsutbyggnaden är en bredbandsstrategi. Det går inte att planlöst lägga fibrer här och där och gräva lite hur som helst. Här handlar det om ekonomi och få samverkansfördelar med den privata fiberentreprenören och kommunens tekniska förvaltningar – något som definitivt ger lägre kostnad. Med hänvisning till ovanstående måste staten ta ett ansvar för att det i kommunerna finns en bredbandsstrategi.
mot · H2021345 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av allemansrätten. Vi föreslår i denna motion en översyn av allemansrättens funktion i , beskriva de problemområden som finns och eventuellt föreslå förändringar – allt i syfte att långsiktigt säkerställa att kan behålla den lättillgängliga natur för alla som så många värdesätter och som vi är internationellt välkända för. Allemansrätten är en av grundpelarna i för att reglera allmänhetens tillträde, rättigheter och skyldigheter i naturen. Den bygger på urgammal hävd och är i stor utsträckning ett resultat av hur människor dragit gränsen för markägarens rätt att förfoga över sin mark och övrigas tillträde till densamma. Samhällets utveckling förändrar hur dessa gränser uppfattas. Ett modernt samhälle som vårt ser helt andra nyttor av att ha tillgänglighet till naturen än . Historiskt har det handlat om möjligheten att försörja sig, hitta ätbara växter eller ved. Under mer modern tid har det mest handlat om allas rätt att vistas i för olika fritidsaktiviteter. har en ökning av konflikter relaterade till allemansrätten kunnat noteras. Det handlar om den ökande koncentrationen av befolkningen till större städer vilket ger störningar av olika slag och slitage på attraktiva områden. Det handlar också om att fler människor med liten tidigare vana av att vistas i skog och mark kommer ut i naturen. En utvecklingstrend som vuxit kraftigt är kommersiellt utnyttjande av naturen som bygger på den generösa tillgänglighet som allemansrätten innebär. Upplevelseturism i naturmiljöer har vuxit snabbt, och organiserad bärplockning för försäljning är ett annat uppmärksammat område. Det är angeläget med en genomgång av lagstiftningen i syfte att klargöra en lämplig gränsdragning mellan möjligheten att fritt utnyttja annans mark för kommersiella ändamål och när man som arrangör av kommersiella aktiviteter genom avtal ska komma överens med aktuella markägare om ersättning för intrånget ifråga. Vi har här pekat på några av de förändringar som vi sammantaget anser leder till slutsatsen att en översyn för att långsiktigt säkra allemansrätten behövs. Om ingenting görs är risken att långsiktiga spänningar mellan markägare, naturvårdande intressen och övriga som vill dra kommersiell nytta av naturens möjligheter byggs upp som stör den fina relation som av hävd finns i mellan markägaren, människan och naturen. Detta vore en beklaglig och onödig utveckling mot bakgrund av den stora areal som finns till förfogande.
mot · H2021346 · 2014-11-07 00:00:00 — Lagen om valfrihetssystem (LOV) inom färdtjänsten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av lagen om färdtjänst för att möjliggöra en försöksverksamhet eller genomförande av lagen om valfrihetssystem (LOV) inom färdtjänsten. Varje enskild människa ska i största möjliga mån få bestämma över sitt eget liv och ha en valfrihet. Efter att LOV, lagen om valfrihet, infördes har självbestämmandet ökat, och därför bör nu ta nästa steg och införa LOV inom färdtjänsten. Det kommer att ge resenären både en ökad frihet och rörlighet, men viktigast av allt ger det en större kontroll över vardagen. För äldre personer och för personer med funktionsnedsättningar finns valfrihet inom viktiga områden som exempelvis att välja utförare av hemtjänster eller välja personlig assistent, men fortfarande finns inte möjlighet att välja färdtjänst. En bristande färdtjänst i form av förseningar och köer skapar stora problem för individer när de till exempel kommer försent till jobbet, till ett inbokat läkarbesök eller till ett annat viktigt möte. Därför är det viktigt att införa kundval inom färdtjänsten. Genom att öppna upp för en valfrihet i färdtjänsten, så finns det möjlighet för brukaren att skapa en kontakt och relation med ett visst företag, vilket ger en trygghet i vardagen. Det ger också brukaren makt att själv styra och planera sin dag. För att möjliggöra en valfrihet för färdtjänst, sjukresor eller andra så kallade turbundna resor krävs en utvidgning av LOV. I såväl som i finns ett väl utbyggt och fungerande kollektivtrafiksystem, och därför kan både och vara lämpliga som försöksregioner för LOV inom färdtjänst.
mot · H2021347 · 2014-11-07 00:00:00 — Kostnad och sanktioner vid borttappade pass tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att se över reglerna och avgifterna för att förnya ett borttappat eller stulet pass. Alla svenska medborgare har rätt att ha ett pass. Rätten till identitetshandling eller pass är en mycket viktig del av de mänskliga rättigheterna och självklart i en demokrati. Svenska pass förnyas efter ansökan när giltighetstiden gått ut. I har svenska medborgare också rätt att få ett nytt pass om det gamla förlorats oavsett anledning. Rätten till förnyat pass har ingen övre gräns utan gäller oavsett hur man förlorat sitt pass. I det svenska systemet ställs inga frågor och görs inga kontroller; priset eller avgiften för förnyat pass är också den- eller detsamma. har antalet pass som anmälts som stulna eller borttappade ökat kraftigt. 2008 förnyades drygt 45 000 pass som angavs som stulna eller borttappade. Prognosen är över 60 000. Det kan naturligtvis finnas anledningar till detta, som ökat resande eller att respekten för pass som värdehandling minskat. Inom EU finns olika regler. Det finns länder som successivt ökar kostnaden för förnyade pass om det händer . Andra länder kallar till polisförhör om medborgare tappat flera pass . Då stulna eller falska passhandlingar ofta figurerar i polisutredningar om människosmuggling eller annan brottslig verksamhet finns det anledning att se över vilka rutiner och regler som gäller i .
mot · H2021349 · 2014-11-07 00:00:00 — som pilotlän för gårdsförsäljning av öl och vin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till pilotlän för gårdsförsäljning av öl och vin. Den svenska besöksnäringen växer så det knakar. har den bidragit med över 30 000 nya arbeten i hela landet, och inte minst i den svenska matturismen finns fortsatt stor potential. finns en växande näring som utgörs av små bryggerier, destillerier och vinodlare. Dessa entreprenörer är viktiga jobbskapare på framförallt mindre orter och landsbygden och viktiga företag inom besöksnäringen. finns ett antal mindre producenter av t ex öl och vin som tar emot besökare, men deras verksamhet begränsas av att de inte får sälja sina produkter direkt till kund. Precis som det är tillåtet att sälja lokalt producerade ostar och korvar på en gård borde det vara tillåtet att sälja egenproducerat öl och vin till gårdens besökare. Det vill vi möjliggöra utan att för den delen äventyra det svenska detaljhandelsmonopolet för alkohol. Genom en mindre fyrkantig lagstiftning är det möjligt att locka fler besökare till den svenska landsbygden och skapa förutsättningar för fler jobb och företag. Det är viktigt med enkelt och lönsamt småföretagande och en levande landsbygd. Men det är också viktigt att värna folkhälsan och ha kvar Systembolaget. Därför bör vi testa att införa tidsbegränsad gårdsförsäljning i ett antal provlän runt om i landet, där bör vara ett av dessa provlän, för att kunna visa på att gårdsförsäljning fungerar och är förenligt med att ha kvar Systembolaget. Så låt ta täten för gårdsförsäljning av öl och vin, för fler jobb, en starkare besöksnäring och en levande landsbygd!
mot · H2021353 · 2014-11-07 00:00:00 — Systembolagets ansvar för hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Systembolaget ska ta ett större ansvar för att säkerställa likvärdiga förutsättningar för produktion och konsumtion av hantverksproducerade alkoholhaltiga drycker i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Systembolaget ska vara en positiv kraft i utvecklingen av som dryckesland. Det bubblar och jäser i . har nämligen antalet bryggerier i närmare femdubblats, och totalt har antalet företag i dryckesindustrin ökat med . finns det alltså en växande näring av små bryggerier, destillerier och vinodlare. Dessa entreprenörer är viktiga jobbskapare, framförallt på mindre orter och på landsbygden. Dessutom utgör dessa företag en viktig beståndsdel i det svenska matundret utomlands, som visar sig genom att exporten av mat och dryck samt turismen kopplade till svensk mat och dryck ökar. För att ta vara på den potential som svenska dryckesproducenter utgör är det viktigt att skapa så goda förutsättningar för utveckling av som dryckesland som möjligt. I detta spelar Systembolaget en mycket viktig roll. Det svenska alkoholmonopolet gör att små producenter är helt i händerna på Systembolagets regelverk och logistikverksamhet för att nå ut till konsument. Under detta år har Systembolaget ändrat sitt regelverk för hur distributionen skall gå till och därmed skapat stor oro i Dryckessverige, framförallt inom bryggerinäringen. Med förändrat distributionssystem och ändrat regelverk har många små, lokala producenter av hantverksproducerat öl fått svårare att få ut sina produkter på systembolag både i närområdet och i övriga landet, och har därför fått se sig om efter nya försäljningskanaler som restaurang eller export för att kunna fortsätta med sin verksamhet. Vi menar att det är viktigt att statliga Systembolaget som monopolföretag tar ett särskilt ansvar och säkerställer att förutsättningarna för små bryggerier och andra hantverksmässiga dryckesproducenter är likvärdiga i hela landet. Det är mycket olyckligt om små bryggerier som har stora avstånd till sina närmaste större orter missgynnas av Systembolagets regelverk. Det skulle i praktiken göra konkurrenssituationen ohållbar i stora delar av vårt land (exempelvis inland). Det är även viktigt ur ett konsumentperspektiv att Systembolaget tar ett ansvar för utbudet i hela landet. Vi anser att med det svenska alkoholmonopolet har Systembolaget ett särskilt ansvar att säkerställa likvärdiga förutsättningar för produktion och konsumtion av hantverksproducerade alkoholhaltiga drycker i hela landet och att vara en positiv kraft i utvecklingen av som dryckesland.
mot · H2021354 · 2014-11-07 00:00:00 — Ett nationellt skogsprogram i och mål om fler byggnader i trä tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt skogsprogram och mål om fler byggnader i trä. Skogen spelar en viktig roll för jobben och tillväxten i vårt land. Den svenska skogsnäringens investeringar står för en betydande del av svensk industris sysselsättning, export, omsättning och förädlingsvärde. Ett svenskt nationellt skogsprogram med ett brett anslag kan ta ett helhetsgrepp kring skogen och leda till fler jobb på landsbygden och underlätta omställningen till en biobaserad ekonomi. Vi ser det som nödvändigt att regeringen tar initiativ till framtagandet av ett sådant program. Det finns också stor potential i träbyggandet. Genom en tydlig ambition om att andelen trä i byggnader ska öka kan vi få fart på det industriella byggandet och därmed fler klimatsmarta hus. En förstärkning av utbildningsinsatserna för allt från arkitekter och konstruktörer till byggnadsarbetare är dessutom nödvändig så att man ser trä som det naturliga och miljövänliga byggnadsmaterialet.
mot · H2021357 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten till järnvägsinvesteringar på sträckan Västeraspby–för att möjliggöra gods- och persontrafik längs sträckan –––. genomför sedan alliansregeringens tillträde 2006 stora investeringar i infrastruktur. Det är vår förhoppning att denna positiva trend kommer fortsätta då behoven av underhåll och nyinvesteringar är fortsatt stora. Det är inte minst viktigt att identifiera flaskhalsar i systemet, där förhållandevis små investeringar kan få uppväxling i att de stärker det totala transportsystemet. En sådan investering vore förbättringsåtgärder på längs sträckan Västeraspby–. Ny räls längs denna sträcka skulle innebära att en rad industrier längs skulle få tillgång till säkra och klimatsmarta transporter. Det skulle också innebära förutsättningar för persontrafik på sträckan –––, tåg som skulle passera och ge nya möjligheter för orter som , , och . Denna mittnordenkorridor skulle kunna bli en drivkraft för utveckling i de södra delarna av inland och dessutom stärka de inomnorrländska kommunikationerna, likväl som tillgängliggöra expansiva arbetsmarknad för fler. Detta bör ges regeringen tillkänna. Per Åsling (C)