mot · H2023003 · 2014-11-11 00:00:00 — Därefter gör specialisten en prioritering inom ramen för en medicinskt grundad vårdgaranti med differentierade väntetider i förhållande till diagnosens svårighetsgrad. Planen bör, så långt det är möjligt, även omfatta rehabilitering och uppföljning. har identifierat ett problem med bristen på läkare i . Därför vill vi tillföra mer resurser till läkarutbildningen för att möjliggöra att fler läkare utbildas. I följdmotion till vårpropositionen lanserade vi ett mycket kraftfullt reformpaket för hela vård- och omsorgssektorn, med totala satsningar på under dåvarande budgetperiod utöver tidigare regerings satsningar. Utöver ovan nämnda reformer innefattade dessa bland annat en akut- och tillgänglighetsmiljard, satsningar på telemedicin, mobila vårdenheter, högre ambitioner avseende ambulanssjukvården, screeningprogram, investering i grön omsorg, prehospital vård, rörlig vård, förbättrade villkor för landsbygdsläkare samt ett ökat stöd till glesbygdsapotek. I denna budgetmotion följer vi upp dessa viktiga åtgärder, vilka beskrivs mer ingående i partiets utgiftsområdesmotion för UO9. De svenska seniorerna har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum. Alldeles för många svenskar drabbas av våld, övergrepp eller försummelser efter sin 65-årsdag. Därtill är det alltför svårt att i dagens få tillgång till adekvat vård och omsorg för de äldre som inte klarar sig själva. uppfattning är att välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden. Denna utveckling måste därför vändas så snart som det är möjligt, varför vi föreslår en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. Det bör vara en självklarhet att även ges chansen att få avnjuta nylagad, välsmakande och näringsrik mat. För att så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt ska erbjudas detta vill vi införa ett statligt stimulansbidrag. Smak och lukt är ofta de sista sinnena som bevaras intakta. Matens kvalitet och tillagningssätt är därför av stor betydelse för de äldres välbefinnande och hälsa. Fryst och kyld mat som värms i mikrovågsugnar ska inte förekomma inom äldreomsorgen. System där mathanteringen åläggs den redan stressade vårdpersonalen riskerar att leda till undermålig matkvalitet och hygien och stjäl framförallt mycket vård- och omsorgstid från patienterna. Målsättningen bör vara att maten ska lagas på plats på boendet så att de äldre kan känna doften från tillagningen och att ansvaret för inköp av råvaror och matlagning ska åläggas särskilt anställda och utbildade kockar eller kokerskor. En matreform för våra äldre med syftet att ge så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt chansen att få nylagad, välsmakande och näringsrik mat samt införandet av en lagstiftning som säkerställer att de äldres mat i likhet med skolbarnens mat ska uppfylla vissa grundkrav gällande näringsinnehåll och kvalitet. 14.2.2 TRYGGHETSBOENDEN OCH SÄRSKILDA BOENDEN I syftet att snabbt få till stånd en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden för de äldre som kan klara sig på egen hand, men som inte anses vara tillräckligt hjälpbehövande för att få plats på ett särskilt boende, kommer föreslå ett särskilt riktat investeringsstöd. Därigenom hoppas vi öka förutsättningarna för att fler trygghetsboenden byggs. Stödet föreslås vara kombinerat med krav på att trygghetsboendena även utformas för att bryta ensamhet samt för att skapa en högre grad av gemenskap. Utöver detta vill vi stödja moderniseringen av särskilda boenden så att de uppfyller dagens krav på en god arbetsmiljö, och motverka att det försvinner fler bostäder i särskilda boendeformer. Investeringsstödet bör även utvidgas till att omfatta ombyggnad av befintliga bostäder i särskilda boendeformer. 14.2.3 STÖD TILL ANHÖRIGVÅRDARE Anhörigstöd är viktigt såväl ur den anhöriges som ur samhällets synvinkel. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser de gör för en närstående men det handlar även om den anhöriges behov av vila samt att få tid över för personliga angelägenheter för att kunna bemästra situationen på bästa sätt. Stödet kan vara möjlighet till avlösning men också korttidsboende, dagverksamhet, utbildning av anhörigvårdaren, anhörigcentral eller träffpunkter för anhörigvårdaren. vill även för detta ändamål ge kommunerna ett statligt stimulansstöd. Att stärka stödet till anhörigvårdare skulle framförallt minska äldre kvinnors börda. Tandvård är en komplex vårdform varför det är än viktigare att patientens ställning i tandvården tydliggörs och att vårdgivare och behandlare i tandvården får ett tydligt ansvar gentemot patienten när det gäller information, delaktighet, samtycke, val av behandlingsalternativ, rätten till förnyad medicinsk bedömning, möjligheten att lämna synpunkter och klagomål med mera. Även ifall tandvården i sig skiljer sig från övriga sjukvården – genom finansiering, organisation och styrning – så ser vi munnen som en del av kroppen. är tandvårdsbidraget utformat i tre olika intervaller, beroende av åldersgrupp. Bidraget är på för de mellan 20–, mellan 30–respektive och uppåt. vill justera den övre gränsen så att alla ålderspensionärer från medges den högre bidragsnivån. Reformen kan jämföras med förslaget om ett återställt högkostnadsskydd och syftar ytterst till att äldre inte ska behöva lägga en lika stor del av sin disponibla inkomst på hälsa och sjukvård som är fallet . Förslaget skulle få en positiv effekt för drygt 800 000 äldre. I den nationella brukarundersökningen för äldreomsorgen framkom det tydligt att social samvaro och sociala aktiviteter var områden som de äldre var missnöjda med. Äldres sociala behov behöver därför uppmärksammas i större utsträckning, då samvaro med andra höjer livskvaliteten samt är ett viktigt sätt att upprätthålla och förbättra sin funktionsförmåga. Att få möjlighet att leva ett aktivt liv är stimulerande och förbättrar de äldres välbefinnande. Det finns mycket forskning som visar att ett djur kan medföra goda hälsoeffekter till de äldres livskvalitet. Det har visat sig att djurens närhet påverkar både psykiska, fysiska och sociala funktioner positivt. Undersökningar visar också att äldre personer som har djur äter mindre läkemedel samt har en bättre egenvård. Trots kunskapen om att äldre människor mår bättre av att umgås med djur är det oftast inte tillåtet att ta med sitt sällskapsdjur vid flytt till ett äldreboende. Bara ett fåtal äldreboenden i landet erbjuder denna möjlighet. föreslår ett särskilt riktat investeringsstöd för att snabbt få till stånd en ökning av antalet kategoriboenden med husdjursprofil dit äldre personer kan flytta tillsammans med sina sällskapsdjur när de tvingas lämna det egna hemmet. I följdmotion till vårpropositionen lanserade vi ett mycket kraftfullt reformpaket för hela vård- och omsorgssektorn, med totala satsningar på under dåvarande budgetperiod utöver tidigare regerings satsningar. Utöver ovan nämnda reformer innefattade dessa bland annat nationella yrkeskrav inom äldreomsorg, insatser mot brott, fler äldrevårdscentraler samt satsningar på kultur för äldre. I denna budgetmotion följer vi upp dessa viktiga åtgärder, vilka beskrivs mer ingående i partiets utgiftsområdesmotion för UO9. värnar det trygga välfärdssamhället, inte minst för utsatta grupper. Mot bakgrund av detta vill vi öka anslagen till sjukpenningen. Sjukpenning är pengar du kan få om du inte kan arbeta för att du är sjuk. Nivån ligger på av din lön, men högst per dag. Vi avser att höja anslaget motsvarande och dubblera denna satsning . 14.4 UTSATTA FAMILJER OCH BARN 14.4.1 MEDLARE I OMSORGSMÅL Vårdnadsmål som går till domstol kan ta olika , beroende på underlag till utredning och ifall en överenskommelse mellan parterna kan ske; beroende på antal sammanträden kan det ta upp till innan allt är bestämt. En så pass lång process tar både tid och energi från föräldrar och barn och vi ser det därför som att fler medlare bör kopplas in i vårdnadsmål än vad det gör för att försöka få föräldrarna att enas om en samförståndslösning. 14.4.2 ERSÄTTNING TILL NARKOLEPSIDRABBADE För de barn och ungdomar som har drabbats av narkolepsi efter vaccinationen mot svininfluensan kommer livet aldrig bli detsamma. Deras framtid när det gäller hur skolgången kommer att gå eller huruvida de kommer kunna försörja sig eller klara sig på egen hand som vuxna är oklar. Det är då viktigt att samhället tar sitt fulla ansvar för dessa barns och ungdomars lidande nu och framöver, då även ekonomiskt. Det visar sig att nästan 30 personer, varav 19 barn, som fick narkolepsi efter att ha vaccinerats mot svininfluensan nekas ersättning från läkemedelsförsäkringen eftersom symptomen upptäcktes . Gränsen är strikt och extrem – måste symptomen komma för att vaccinet sannolikt ska vara orsak till narkolepsi. Men läkemedelsförsäkringen utesluter inte att fall av narkolepsi orsakade av vaccinationen skulle kunna inträffa även . Även flera medicinska sakkunniga inom området är kritiska till gränsdragningen och säger att det inte finns någon strikt medicinsk och biologisk gräns när symptom uppkommer. Symptomen vid narkolepsi är vaga och det var relativt få som kände till det tidigare. I massvaccinerades en stor del av befolkningen precis som i , men där finns inte samma skarpa gräns. Där bedöms varje fall individuellt. Man ska komma ihåg att samhället bedrev en intensiv vaccinationskampanj där man uppmanade barn och ungdomar att vaccinera sig. Familjerna tog sitt ansvar och vaccinerade sina barn men fick i vissa fall betala ett oerhört högt pris för detta. anser att det är angeläget att de barn och ungdomar som drabbats av narkolepsi efter vaccinationen kan känna långsiktig trygghet när det gäller ersättningen. Därför bör man utreda möjligheterna till ekonomisk ersättning även för dessa barn och ungdomar som har nekats ersättning från läkemedelsförsäkringen eftersom symptomen upptäcktes . Vi anser att det är rimligt att staten tar ett samlat ansvar för att säkerställa att barnen och ungdomarna som drabbats av narkolepsi efter vaccinationen får en likvärdig ersättning. Problem med missbruk sjunker allt längre ner i åldrarna, vilket allvarligt riskerar utslagning och ohälsa – inte bara för missbrukarna själva, utan även för anhöriga. Missbruket av alkohol, narkotika och dopning medför stora kostnader för välfärden och rättsväsendet samt kräver omfattande åtgärder på flera plan. Obligatoriska drogtester och utbyggd skolhälsovård är viktiga verktyg till skolor för att upptäcka riskbeteenden, vilket möjliggör mer framgångsrika behandlingsinsatser. Vi vill att skolor ska tillåtas ingripa och samhället markera mot droger i större grad för att grupptrycket ska minska på elever att testa sinnesförändrande substanser. Vi anser även att ökad kompetens i beroendelära bland skolans anställda och socialtjänst är nödvändigt för att de ska kunna möta den verklighet som råder och därmed stå trygga i sin yrkesroll. Det är åsikt att när problem uppstår och en individ inte får den hjälp eller insats som behövs från både närmsta vänner och familj och myndigheter kommer dessa små problem växa sig och bli stora. När tiden går och ingen lösning uppstår kan det i värsta fall leda till missbruk av olika sorter. Det kan handla om makt, alkohol, narkotika, spel, brottsligheter och lögner. Det blir en ond cirkel där det ofta är svårt att se en lösning. Det är därför extra viktigt att dessa individer får insats och hjälp direkt. Vi förespråkar att det ska inrättas fler stödlinjer för hur en person som är vän, kollega eller familj med en person i missbrukscirkeln ska kunna ta sig ur detta. Psykisk ohälsa drabbar många människor och är ett ständigt växande folkhälsoproblem i . Här ryms allvarliga tillstånd som psykoser, depressioner, stress och sömnsvårigheter. Fler förebyggande insatser, effektivare behandlingsmetoder och bättre omhändertagande skulle innebära höjd livskvalitet för patienterna och deras anhöriga, samt en stor samhällsbesparing. Inom psykiatrin finns endast drygt 150 vårdplatser för barn och unga i hela och det finns landsting som inte har en enda vårdplats inom psykiatrin för unga personer. För att möta behovet fordras en utveckling och förstärkning av barn- och ungdomspsykiatrin samt fler vårdplatser. anser att det inte är rimligt att de barn som led av vanvård under samhällets försorg ska negligeras i den utsträckning som skett. Dessa vanvårdade barn bör medges rätt till ersättning från det offentliga. anslår därför extra medel för detta ändamål. För att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland eleverna samt för att avlasta lärarkåren, som tvingas ägna alltför mycket tid åt andra saker än ren kunskapsförmedling, vill genomföra en satsning på fler vuxna i skolan i form av framförallt fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer. Mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap ska motverkas genom ett aktivt agerande av lärare och skolledning. Vi vill betona föräldrarnas ansvar för sina barns uppfostran, varför det är av största vikt att även föräldrarna görs delaktiga i detta mycket viktiga arbete. Enligt en undersökning från har nästan var tredje lärare utsatts för våld eller hot om våld på sin arbetsplats. I själva verket handlar var tredje anmälan till om just skolan. En tidigare rapport från visar i sin tur att omkring hälften av landets lärare upplever att det blivit vanligare med hot och våld i svensk skola. Nästan var femte lärare oroas över att gå till sitt arbete på grund av våld och hot om våld. hänvisade de båda lärarförbunden till en undersökning som gör gällande att av lärarna tvingas att ta betydande lektionstid i anspråk för att lösa konflikter och för att försöka skapa trygghet och studiero i klassrummet. Runt om i vittnar elever om ett hårdare skolklimat där elever – företrädesvis flickor och unga kvinnor – utsätts för tillmälen och sexuella trakasserier. Unga män berättar i sin tur om rån, misshandel och en allmänt otrygg skolmiljö. Statistik från Barn- och elevombudsmannen visar att 45 000 skolelever från fjärde klass upp till gymnasiet uppger att de mobbas och trakasseras i skolan. I själva verket fördubblades anmälningarna om mobbning i skolan . Trots detta finns det ett stort mörkertal enligt Barn- och elevombudsmannen. Skolan är en arbetsplats och eleverna har rätt att kräva en väl fungerande arbetsmiljö. Som ett led i detta arbete menar att elever som inte fungerar i skolsituationen ska kunna omplaceras – även mot den enskilda elevens och förälderns/föräldrarnas vilja. vill införa någon form av specialklasser där elever med manifesta sociala problem hänvisas för kortare eller . Detta för att på ett rimligt sätt påverka och korrigera dessa elevers beteende genom att ge dem rätt stöd, som övriga elever ges möjlighet till en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. har som målsättning att få en så effektiv matchning som möjligt på arbetsmarknaden. Som ett led i vår strävan att skapa denna högre grad av matchning ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studievägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux. Många av landets skolor lider av dåliga inomhusmiljöer, vilket är ett problem för såväl lärare som elever. Dessa problem kan vara exempelvis fukt, dålig luftkvalitet, flimmerbelysning, akustikproblem eller stor risk för legionella. I en rapport från och uppskattades upprustningsbehovet till . vill att staten tar ett större ansvar för landets skollokaler, och öronmärker en satsning på motsvarande hälften av det totala behovet, givet att kommunerna själva skjuter till den återstående hälften. 15.4 SVENSKA SPRÅKET OCH KULTURARVET För att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda språkkunskaper. Därför är det av stor vikt att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid är svenska (skolor för nationella minoriteter undantagna). Språkets roll som kulturbärare och länk mellan generationerna kan knappast överskattas, varför skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål, antingen inom ramen för den ordinarie svenskundervisningen eller som tillvalsämne. Skolorna bör också generellt förstärka undervisningen i svenska med en särskild fokus på elever med svagare kunskap i svenska. Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan till stor del också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv – från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer och värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar, och då framförallt gemensamma normer, värderingar och språk, är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolan bör därför betona kärnfamiljens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken samt inte minst den västerländska humanismens centrala betydelse i vårt samhälle. Det är av central vikt att skolan ger eleverna nödvändig kunskap om vikten av ett samhälle som genomsyras av sammanhållning, men även psykiskt och fysiskt välbefinnande. Ett led i det arbetet är att ge våra elever en naturlig relation till äldre generationer och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. Det kan exempelvis ske genom att det inrättas en så kallad klassmorfar på varje skola eller i varje klass samt genom att skolklasser ges möjlighet att besöka äldreboenden för att därigenom knyta kontakter över generationsgränserna. Våra äldre kan bli en värdefull resurs i skolan. Skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflektion kring etiska och moraliska frågor. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras – inte bestraffas. Vidare bör etik och moral betonas mer , så att eleverna lär sig att samarbeta, visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. går av alla sexåringar i förskoleklass. Det finns indikationer på att de barn som genomgår denna förberedande skolform får ett försprång gentemot de barn som inte gör detta. menar att den frivilliga förskoleklassen ska införlivas i och vara en obligatorisk del av , som då blir tioårig. Argumenten för ett genomförande av detta är många. Förutom att ge våra barn lika möjligheter, handlar det om att komma tillrätta med en lång trend med sjunkande studieresultat. Vi tror att ett införlivande av förskoleklassen i där sexåringarna får möta behöriga lärare kommer att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. Detta är en nödvändig åtgärd för att kvalitetssäkra skolstarten, som det innebär att skolan ges möjlighet att fånga barnens behov i ett tidigare stadium och därmed försöka undvika senare problem med läs- och skrivsvårigheter. En viktig grundförutsättning för kunskapsinhämtning är att kroppen har nödvändigt bränsle i form av näringsrik mat. Vi vill från statligt håll hjälpa kommuner att förhöja kvaliteten på skolmaten. betraktar pension som uppskjuten lön. Det finns därmed varken logik eller rättvisa i att pensionärer ska straffbeskattas i den utsträckning som sker relativt vanliga löntagare. vill helt avskaffa den extra skatten på pensionärer och budgeterar även för detta. Givet det nuvarande ansträngda ekonomiska läget kan detta genomföras helt från . Det skulle innebära en förbättrad disponibel nettoinkomst motsvarande för en helt genomsnittlig pensionär. För att våra satsningar ska nå de äldre som har det relativt sämst ställt väljer vi, utöver att sänka skatterna för samtliga pensionärer, även att förstärka garantipensionerna. Ambition är att garantipensionen ska höjas med åtminstone , vilket kommer innebära en ökning med för en ogift garantipensionär. Det nuvarande pensionssystemet innehåller en balanseringsmekanism (”bromsen”) som av och till – beroende av den konjunkturella utvecklingen – slår tämligen hårt mot nuvarande pensionärer. Eftersom systemet i sin karaktär agerar väldigt nyckfullt vill reformera det för att göra det dels mer rättvist, dels mer förutsebart. Förslaget går i grunden ut på att inte bara nuvarande pensioner ska sänkas, utan att ”bromsen” slår även mot befintliga pensionsrätter, d v s det som arbetande ska leva av . Effekten av förslaget blir att samtliga generationer får dela på smällen i sämre tider, istället för att enbart befintliga pensionärer får försämrade villkor. Annat uttryckt är förslaget ett uttryck för en slags solidaritet över generationsgränserna. samlade bedömning är att detta förslag är det enskilt minst dåliga att införa. Ett fullständigt slopande av den så kallade bromsen skulle enbart medföra att buffertfonderna sakta men säkert togs i anspråk, vilket inte skulle lösa några problem alls utan enbart skjuta dem . Med ett dylikt förslag kommer pensionssystemet behålla sin finansiella långsiktiga hållbarhet som nyckfullheten elimineras. 16.4 ÖVERFÖRING AV PENSIONSRÄTTER finns det möjlighet att föra över pensionsrätter för premiepensionen till sin maka/make eller registrerad partner. Vi ser mycket positivt på denna möjlighet. Men trots att möjligheten finns så är det bara en halv procent som väljer att nyttja den. Enligt är informationsbrist en möjlig förklaring. Ett annat problem som vi ser är att beloppet som förs över i dagens system minskas . Detta belopp fördelas mellan resterande pensionssparare genom arvsvinst och kan minska incitamenten till överföring. Motiveringen som finns för en minskning är att överföringarna sker nästan uteslutande till kvinnor som förväntas leva längre än män. ser inte att en ekonomiskt förbättrad livssituation på ålderns höst ska straffa sig. Därför föreslår vi att avdraget på tas bort. Vi vill även ge ett extra anslag med med syfte att öka kunskapen kring denna möjlighet. För de flesta föräldrar innebär familjebildande en ekonomisk belastning i dubbel bemärkelse. Dels tillkommer kostnader för själva barnet, dels försvinner arbetsinkomster i form av lön då någon av föräldrarna ska ta hand om barnet . Ett samhälle med vettiga prioriteringar bör inte låta ekonomiska barriärer motverka barnafödande i ett läge där nativiteten redan är låg. ambition är att stärka föräldrapenningen i föräldraförsäkringen. Taket är redan så pass högt satt att de flesta inte kommer upp i det som det vore oklokt att öka antalet dagar, emedan även nyblivna föräldrar måste återvända till arbetsmarknaden. En förstärkning sker således smartast genom en höjning av ersättningsbeloppet. Mot slutet av budgetperioden når vi en förstärkning på från dagens nivå vilket motsvarar extra i plånboken för en genomsnittsförälder då föräldrapenningen lämnas på sjukpenningnivå eller grundnivå. Jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen är en kostsam reform som syftar till att inskränka på familjernas handlingsfrihet. Det är uppfattning att föräldrarna själva ska få bestämma hur föräldrapenningen ska disponeras. Det utrymme vi skapar genom att avskaffa reformen kan bättre användas i andra, mer prioriterade, satsningar inom familjeområdet. I dagens stressande samhälle kan ibland människor av olika orsaker behöva stöd och råd för hur familjens vardag, både praktiskt och känslomässigt, ska kunna fungera väl. Familjerådgivning är då ett populärt alternativ som av det offentliga erbjuds både i regi och landstingsregi. Det finns dock stora utmaningar. Dels är väntetiderna på många håll i landet väldigt långa, dels varierar priserna, ibland ganska rejält. Eftersom familjepolitiken är ett prioriterat område för oss, avser vi att i ett första steg skjuta till extra resurser till kommuner och landsting med syfte att minska de köer som finns på vissa håll. Vi vill även utreda frågan vidare med syfte att införa kvalitetssäkrande nationella riktlinjer samt göra stödet kostnadsfritt.