mot · H102So7 · 2014-01-07 00:00:00 — lever cirka 150 000 personer i med demens. Den stadigt ökade medellivslängden i , som egentligen är en stor framgång för välfärden, innebär att också antalet personer med demens kommer att öka. Om beräknas antalet demenssjuka ha stigit till över 200 000 personer. Det gör demens till en av de stora folksjukdomarna. Demens kallas ofta för de anhörigas sjukdom. Tillsammans med den som är sjuk känner också många anhöriga den rädsla, sorg och ångest som sjukdomen alstrar. Och den som är sjuk blir alltmer beroende av sin närmaste omgivning. God demensvård handlar både om insatser som riktar sig till den som är sjuk och om att utveckla stödet till anhöriga. Forskningen har gjort att vi vet allt mer, men för att kunskapen verkligen ska användas krävs satsning på kompetensutveckling. Det finns också ett stort behov av demenskunskap på samtliga grundutbildningar inom vård och omsorg. Vi vill verka för att alla personer som misstänks ha en demenssjukdom erbjuds en demensutredning. 2.10 Nationella kvalitetslagar för ordning och reda i äldreomsorgen Välfärden ska vara av hög kvalitet och finansieras gemensamt. Den ska fördelas efter behov och inte efter köpkraft. Det handlar om bland annat de tre stora områdena skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Det har svensk välfärd genomgått stora förändringar. Andelen verksamheter inom välfärden som utförs av privata företag har ökat kraftigt. Det har medfört mycket positivt. Men allt är inte bra. När vinsterna i välfärdsföretagen kan vara dubbelt så höga som i övriga näringslivet (SCB, 2010) visar det att skattepengar inte används på bästa sätt. Samhället behöver öka sin kontroll av hur pengarna används i välfärdsverksamheterna och säkerställa att det finns öppenhet och långsiktighet. Vi föreslår därför att det utarbetas nationella kvalitetslagar för välfärdsverksamheterna enligt följande: Ingen vinst på bekostnad av kvaliteten Vi vill se en vinstbegränsning. Ingen vinst ska kunna tas ut på bekostnad av kvaliteten, utan kvaliteten ska vara hög och likvärdig i såväl privat som offentlig verksamhet. ser vi att stora vinster uppkommer genom lägre personaltäthet i exempelvis friskolor och på privata äldreboenden. Personaltäthet, personalkostnader eller andra kvalitetsrelaterade kostnader ska regleras, så att de inte kan vara väsentligt lägre i privata verksamheter. Detta ska regleras i lagar och förordningar. Hårdare krav på vilka som får driva välfärdsverksamhet För att förhindra att plötsliga nedläggningar av välfärdsverksamheter och motverka kortsiktiga vinster på bekostnad av kvaliteten är det nödvändigt att ställa hårdare krav på vilka som får driva välfärdsverksamhet. Kompetens, seriositet och långsiktighet hos ägarna ska vara ett krav för att få tillstånd att starta nya välfärdsverksamheter. Vid varje ägarbyte ska tillståndet prövas på nytt. Vi vill att det ska finnas tillräckligt med underlag i form av elever eller vårdtagare för att ny välfärdsverksamhet ska kunna starta så att inte resurser förbrukas i onödan. På skolans område vill vi ha ett obligatoriskt samråd med kommunen innan en fristående skola får tillstånd. Det ska vara möjligt för kommuner att själva välja om de vill införa LOV eller inte. Detta innebär att vi säger nej till förslaget att göra LOV obligatoriskt. Vidare vill vi förändra LOV, så att fri etablering för företagen inte längre ska vara möjlig. Det är medborgarna som ska ha rätt att välja vårdgivare, inte vårdföretagen som ska få välja patienter. Vi vill att ersättningssystemen inom välfärden ses över, så att de ersätter utförare för reella behov och de kostnader som finns. Precis som skolpengen ska styras av elevernas behov ska ersättningen inom vården styras av vårdtyngd. Kommunerna står med det yttersta ansvaret om de privata alternativen skulle lägga ned och ska kompenseras för detta. Välfärdsföretag ska betala skatt i Ett grundläggande krav ska vara att företag inte tillåts orimligt höga räntesatser på internlån mellan koncernbolag och dotterbolag. Det är orimligt att företag som finansieras av skattemedel inte betalar skatt i . Vi har sett upprörande exempel på hur offentliga verksamheter som byggts upp av skattemedel sålts för mycket låga belopp. En ny lag om investeringsskydd bör införas så att skattefinansierad verksamhet inte kan säljas ut till underpris. För att garantera kvaliteten i välfärden krävs det en mer utbyggd tillsyn, med möjlighet till fler oannonserade inspektioner och med tydliga sanktioner vid brott mot reglerna. Enheter som inte följer gällande regelverk och har allvarliga kvalitetsbrister ska kunna återkrävas på offentliga medel, kunna tilldelas ekonomiska sanktioner och i sista hand kunna stängas. Insatser för att nå verklig mångfald För att nå verklig mångfald vill vi uppmuntra non-profit-alternativ. I varje kommun ska det finnas offentliga alternativ inom välfärden (egen regi). Det ska vara möjligt att rikta upphandlingar och valfrihetssystem inom välfärden till enbart privata, kooperativa och ideella aktörer. Vår bedömning är att medger det men och måste ses över. En nationell strategi för idéburen välfärd ska tas fram. Det handlar inte minst om att säkerställa kapitalförsörjningen för ideella och kooperativa utförare. För att långsiktigt utveckla kvaliteten i välfärden vill vi att finansiärer, utförare och relevanta fackförbund tillsammans arbetar fram en etisk kod för all verksamhet inom välfärden. Den etiska koden ska innehålla krav på kollektivavtal för alla anställda, utveckla mätmetoder och verkningsfulla uppföljningssystem samt titta på ansvarsfullt ägarskap och arbetsvillkor. Om den etiska kod som tagits fram av parterna räcker till har vi inte analyserat färdigt. Tack vare den svenska offentlighetsprincipen har missförhållanden inom den offentliga välfärden upptäckts och debatterats. Vi vill nu ställa motsvarande krav på de privata aktörer som verkar inom den skattefinansierade välfärden. Därtill ska varje enskild vårdcentral, vårdenhet och motsvarande tydligt redovisa sin ekonomi. Av redovisningen ska alla intäkter och utgifter kopplade till den enskilda enheten framgå. Det ska inte längre räcka att ekonomin redovisas på koncernnivå. Dessa förändringar ska regleras i lag. Reglerna ska vara desamma inom all välfärd, oavsett huvudman. Därför ska godkänna konvention 94. Personal i privat välfärd ska också omfattas av meddelarskydd. Även lex ska utvidgas så att missförhållanden hos privata utförare inom socialtjänstlagens och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrades område ska anmälas till oberoende instans.