mot · H2022890 · 2014-11-10 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2015 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Höjd återbetalning av koldioxidskatt Jordbruk och skogsbruk utgör fundamentala pelare i den svenska ekonomin och bidrar till en levande och livskraftig landsbygd. De gröna näringarna, företag där jord, skog, trädgård och landsbygdens miljö är grundläggande resurser, sysselsätter drygt 400 000 personer, vilket är nästan var tionde av alla sysselsatta i . Omsatt i pengar bidrar jord- och skogsbruket med , eller , till det samlade värdet av produktionen av varor och tjänster (BNP) i . Skogsindustrin i är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror. Landsbygden och alla dess företag har stora möjligheter att växa och utvecklas. sammanflätas jordbruk och skogsbruk både med ett kulturellt arv och med omistliga naturvärden, vilket ytterligare understryker deras essentiella roll för i allmänhet och landsbygd i synnerhet. Detta arv är alltså något som vi bör vårda, både av kulturella och ekonomiska skäl och för att natur och biologisk mångfald har ett egenvärde. Vad gäller biologisk mångfald så vill inte bevara denna genom att sluta bruka marken. Tvärtom ser vi ett ansvarsfullt skogs- och jordbruk som en positiv faktor för bevarandet av biologisk mångfald. ser alltså areella näringar, landsbygd och livsmedel som ett prioriterat område och förordar därför en förstärkt budget på flera delområden. accepteras flera av regeringens satsningar, till exempel det ökade anslaget till Strukturstöd till fisket (1:13). Även vattenbruk och fiskevård prioriteras. Utgångspunkten för skogspolitik är två övergripande och jämställda mål; miljömålet och produktionsmålet. Enligt når inte nuvarande miljöhänsyn upp till en acceptabel nivå. vill därför skjuta till ytterligare resurser till för att till exempel i högre utsträckning kunna bistå med rådgivning till markägarna. har mycket stora arealer som är eftersatta och som behöver röjas. finns cirka en miljon hektar skog med eftersatt röjning i – det så kallade ”röjningsberget”. Vi anser att en väl utformad rådgivningsinsats i samarbete med skogsnäringen skulle öka skogsägarnas incitament för att öka röjningsinsatserna. För skogen skulle det ge en ökad tillväxt, förbättrad virkeskvalité och kortare skogsomloppstid. En bättre kvalité på skogen ger större skatte- och exportintäkter till . bedrevs stora skogsvårdsprogram där skogsröjning var ett viktigt inslag. Ungskogsröjning är ett av de effektivaste sätten att höja värdet på skogen. I budgeten skjuter till till detta område relativt regeringens budgetproposition. 1:2 Insatser för skogsbruket hanterar anslag för stöd till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Medlem går även till att täcka utgifter för biotopskydd, naturvårdsavtal, upprättandet av renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Med anledning av skogsbranden i bör åtgärder vidtas för att stödja drabbade skogsägare och övriga berörda. Än är det inte möjligt att fullt ut uppskatta de slutliga konsekvenserna av branden. Vi anser därför att extra medel bör avsättas för dessa åtgärder. vill därför stärka anslagen för detta område med relativt regeringens förslag. För att höja djurens status i samhället, utvärdera regelverk och all verksamhet som inbegriper djur vill inrätta en djurskyddsombudsman inom . Arbetet med att begränsa antalet djurförsök är viktigt av hänsyn till såväl djuren som människan då djurförsök ofta är så väl kostsamt som ineffektivt för ändamålet. För att stärka arbetet vill avsätta medel för inrättande av ett 3R-center (Replace, Reduce, Refine) och även på andra sätt arbeta för att minimera antalet djurförsök. Missförhållanden i landets djurparker har uppmärksammats . För att säkerställa att man lever upp till fastställda regelverk vill ge jordbruksverket i uppdrag att genomföra en rikstäckande översyn. Sammanlagt vill öka anslaget till med jämfört med regeringens förslag. Det kommer ständigt nya larmrapporter och fall av omfattande livsmedelsbedrägerier, avseende innehåll, djurslag eller direkt olämpliga tillsatser. Ett lika vanligt som oacceptabelt exempel på fusk är att märka om utländskt kött till svenskt. Många fler exempel finns, både nationellt i och i . Attityderna på kontinenten är ofta annorlunda än i när det gäller till exempel antibiotikaanvändning, tillväxthormoner, djurtransporter och brutala djurhållningsformer och slaktmetoder. Konsumenterna måste kunna lita på innehållet i livsmedlen. Därför bör man förstärka och intensifiera arbetet med kontroller, vilket måste finansieras. Sammanlagt vill öka anslaget till med jämfört med regeringens förslag. Satsningen på projektet ”Matlandet” hade flera positiva aspekter, som ledde till fler nystartade livsmedelsförädlingsföretag på landsbygden. Vi i ser positivt på en fortsatt satsning och tillför därför medel för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn och för att främja exporten av svenska livsmedel. Utveckling av livsmedelsförädling är i sig positivt för en levande och livskraftig landsbygd. Sammanlagt vill öka anslaget till Konkurrenskraftig livsmedelssektor med relativt regeringens förslag. () är ansvarigt bland annat för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt för forskning och utbildning på forskarnivå inom ett flertal områden kopplade till lantbruk, skogsbruk och djurhållning. är en av de ledande nationerna inom skogsforskning. Textilier, bioplaster, superstarka kompositer, kolfibermaterial och en ny generation drivmedel utvecklas och produceras redan på laboratorier och i fabriker. skjuter till mer medel till forskning och högre utbildning inom skogsnäringen. De gröna näringarna behöver ständigt utvecklas för att möta nya behov. Avgörande för landsbygdens konkurrenskraft, hållbara utveckling och goda djuromsorg är en väl fungerande kunskapskedja, omfattande utbildning, forskning, innovation, försöksverksamhet, rådgivning och en samverkan mellan universitet, högskolor och näringsliv. Sammanlagt vill öka anslaget till med 75 M kr jämfört med regeringens förslag. Formas uppdrag är att främja och stödja grundläggande och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. anser att Formas har en viktig roll att spela som en brygga mellan näringen och forskningen och föreslår en förstärkning av anslaget till Formas med relativt regeringens förslag. I regeringens satsning finns avsatta medel till en Djurvälfärdsersättning för extra djuromsorg. Djurvälfärdsersättningen är till för den djurägare som har ett högre djurskydd än vad den svenska lagstiftningen ställer som krav. har suggor kunnat få stöd och denna möjlighet finns kvar i det nya programmet. utökades stödet till att även omfatta ökad djuromsorg för får i avel samt ett nytt klövvårdsprogram för mjölkkor. Inom ramen för satsningen ryms också icke-produktiva investeringar för att främja djurvälfärd. vill tillföra mer medel för att premiera god djuromsorg med fokus på den utsatta gris- och mjölknäringen. Därför föreslås en budgetpost på extra för detta ändamål. 2:2 Höjd återbetalning av koldioxidskatt Regeringen har beslutat att minska återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner från /liter till /liter. I budgeten valde man att i ett steg på vägen sänka återbetalningen med 170 miljoner, till /liter. Med tanke på jordbrukets lönsamhetsproblem är detta ett direkt skadligt beslut som ytterligare försämrar det svenska jord- och skogsbrukets konkurrenskraft. har, efter att ha konstaterat att har bland högsta skattekostnader för diesel inom jord- och skogsbruket, en vilja att istället försöka möta de europeiska nivåerna och föreslår därför att istället för att minska den, höja återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner. Vi vill hålla vårt löfte till bönder och föreslår därför fortsatt kompensation med återbetalning av koldioxidskatt till en nivå som motsvarar /liter. Sammantaget budgeteras för detta ändamål. 2:3 Vattenbruk och fiskodlingar har nästan 100 000 sjöar och över kust. Trots det är utnyttjandet av dessa resurser väldigt blygsamt. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk, vilket skulle skapa sysselsättning. odlades det i vårt land fisk. I är motsvarande siffra närmare en miljon ton. vill utöka antalet fiskodlingar med målsättningen att producera matfisk, speciellt genom landbaserade odlingar. Storskalig musselodling längs vår västkust kan medföra att övergödande utsläpp tas upp från havet. kan musselskalen användas som ekologiskt gödselmedel eller som fodermedel till kyckling- och äggproduktion. föreslår en satsning på för detta ändamål. 2:4 Fiskevård och fiskebestånd I enlighet med resonemanget ovan (2:3) skjuter till ytterligare till Fiskevård och fiskebestånd. Nej till höjd skatt på bekämpningsmedel Regeringen föreslår ändring i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel där skatten höjs per kilogram verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Detta blir en ytterligare pålaga på vissa redan hårt ansatta landsbygdsföretag som vissa bedömare anser att den föreslagna höjningen av skatten kan ge vissa oönskade effekter på grund av att skatten enbart baseras på mängden verksamt ämne. föreslår att skatten ska ligga kvar nivå.