ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202851 · 2014-11-06 00:00:00 — Motverkande av omplaceringar av barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av familjehemmens uppdrag och hur man undviker sammanbrott som resulterar i omplacering av barn. redovisar att av placerade barn omplaceras. Enligt beror det på familjehemmen som säger upp uppdragen. Denna bild delas inte av familjehemsorganisationerna som istället menar att sammanbrotten då det gäller små barn beror på samarbetssvårigheter mellan vuxna. Inga barn ska behöva omplaceras på grund av att vuxna inte kan hålla sams. Anknytning bör väga tyngre i ärenden som gäller placerade barn, särskilt i frågan om var ett barn ska bo. Domstolarna måste bli bättre på att beakta barnets perspektiv. För lite har gjorts för att kvalitetssäkra familjehemmens uppdrag. anledningarna till att de lyckas i av fallen? Vilka är framgångsfaktorerna? En översyn bör göras kring familjehemmens uppdrag och hur man undviker sammanbrott som resulterar i omplacering av barn. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H202852 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda behovet av en samlad lagstiftning i syfte att tydliggöra och förstärka tystnadsplikten för tolkar. Tolkar är viktiga för att göra det möjligt för personer som talar olika språk att kunna kommunicera med varandra. Det gäller såväl teckenspråk som utländska språk och inhemska minoritetsspråk. På EU-nivå används ett stort antal tolkar för att göra det möjligt för delegater från de olika medlemsländerna att kunna kommunicera. Vid myndighetsutövning på nationell nivå engageras tolkar inte minst när det gäller det rättspolitiska området och inom hälso- och sjukvården för att en information eller dialog ska kunna ske på ett säkert och professionellt sätt. Offentlighets- och sekretesslagen, OSL, (2009:400) gäller för alla tolkar när de anlitas av en myndighet, oavsett om tolken är auktoriserad av Kammarkollegiet eller ej. Auktorisationen skall garantera att informationen i tolkningen i form av samtal och skrifter överförs korrekt med hög språklig standard och där tystnadsplikt gäller. finns ca 1 000 auktoriserade tolkar i vårt land på ett 35-tal språk, vilket inte på långt när täcker behovet hos alla myndigheter. När det gäller tolkuppdrag, vid sidan om myndighetsutövning gäller lagen (1975:689) om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare, men bara i de fall de anlitar en auktoriserad tolk. Det innebär att om en enskild person, en organisation eller ett företag anlitar en tolk som inte är auktoriserad av Kammarkollegiet så omfattas de inte heller av lagen. Visserligen kan ett muntligt eller skriftligt avtal om tystnadsplikt upprättas men det kan inte föreligga ett straffrättsligt ansvar om tystnadsplikten i ett avtal skulle brytas. Prästen och pastorn har i sin profession en mycket hög sekretess med både tystnadsplikt och tystnadsrätt, vilket innebär att denne inte får röja och inte eller heller kan avkrävas att vittna inför domstol om uppgifter som framkommit under ett själavårdssamtal. Om en icke auktoriserad tolk anlitas för ett själavårdssamtal omfattas det inte av vare sig eller lagen om tystnadsplikt , eftersom kyrkor och samfund inte är någon myndighet. Det finns behov av att utreda en enhetlig lagstiftning som reglerar tolkars och översättares rättsliga grund ur sekretessynpunkt även när de anlitas av andra än myndigheter.
mot · H202853 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över mervärdesskattesatserna på kulturområdet för att få en enhetlig kulturmoms. har tre olika momsnivåer. Den så kallade kulturmomsen på gäller för bland annat böcker, broschyrer, häften, foldrar, tidningar och tidskrifter, musiknoter, kartor, konserter och teaterbiljetter. Momsnivån gäller för livsmedel inklusive alkoholfria drycker, restaurang- och cateringtjänster samt liftkort och hotellrum. gäller för i princip alla andra momspliktiga varor och tjänster. Danstillställningar är undantagna från den lägre kulturmomsen. De är belagda med 25 procents moms. Gränsdragningen mellan vad som ska klassas som konsert respektive danstillställning är svår att motivera men den högre momssatsen tillämpas om arrangemanget innehåller möjligheter till dans. Frågan ställdes på sin spets när några av vårt lands mest folkkära artister, på sin Sverigeturné, valde att sätta upp en minidansbana intill scenen. Detta ledde till att hela arrangemanget ur skattesynpunkt klassades som danstillställning där konsertbesökarna fick betala 25 procents moms i stället för den vanliga sexprocentiga kulturmomsen. För att förenkla och komma ifrån den svårmotiverade gränsdragningen bör i likhet med sänka den så kallade dansbandsmomsen och tillämpa en enhetlig kulturmoms oavsett formerna för arrangemanget. Mervärdesskattesatserna bör därmed ses över så att enhetlighet mellan olika musikgenrer uppnås. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H202854 · 2014-11-06 00:00:00 — Underlätta för personer med elöverkänslighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att vidta åtgärder som underlättar elöverkänsligas situation. Kan någon föreställa sig hur det skulle vara att inte kunna gå på bio, teater, konserter, kaféer, konstutställningar, marknader, föredrag, kvällskurser m.m. därför att man mår så fruktansvärt dåligt av de elektromagnetiska fält och den mikrovågsstrålning som finns i dessa miljöer? Trots att man har tagit bort mobil, tv, radio, dator, kyl och frys i det egna hemmet mår man dåligt. Det kan vara grannens trådlösa nätverk eller mobilstationer i närheten, sådant som man inte själv kan påverka. Då kan man inte längre bo kvar i sitt eget hem. Man har helt plötsligt inget hem. Så har många elöverkänsliga det i vårt land . bekräftade 2009 att elöverkänslighet är ett funktionshinder och att avsaknaden av bevisning om samband mellan exponering av elektromagnetiska fält och besvär inte får leda till att enskilda undanhålls det stöd vederbörande är i behov av. Svårt elöverkänsliga kan inte använda mobiltelefon. Då är den fasta telefonen enda alternativet för att beställa mat och hålla kontakt med anhöriga och myndigheter och som livlina för hjälp vid akut nödläge. Det räcker inte att följa forskning och utveckling för att upptäcka möjligheterna till lämpliga åtgärder. Det finns hundratals människor som år ut och år in lever i glesbygden för att inte ytterligare försämras. Då de av olika skäl måste besöka samhället för att handla, gå till läkare m.m. blir de ännu sämre. De har ingen annanstans att ta vägen. De är flyktingar i eget land. De har ingen framtid, tvärtom tänker de med oro på hur det skall bli när de hamnar på sjukhus eller ska bo på ett äldreboende. De flesta elöverkänsliga kan med vissa justeringar bo kvar i sina hem. För att de ska få det stöd de har behov av kan kompletterande insatser i hemmet behövas i större utsträckning än för personer utan elöverkänslighet. Regeringen bör se över möjligheterna att vidta åtgärder som underlättar för elöverkänsligas situation enligt ovanstående. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H202855 · 2014-11-06 00:00:00 — Förändra rekryteringen till läraryrket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa högre betygskrav för att antas till lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur antagningsprov/lämplighetsprov till lärarutbildningen kan införas. Enligt statistik från saknas det drygt 40 000 lärare . bedömning är att 10 000 nya lärare behöver examineras . är söktrycket till lärarutbildningen lågt. Frånvaro av konkurrens om utbildningsplatserna leder till att de studenter som inte är motiverade eller lämpade för läraryrket kan komma in på utbildningen. Läraryrkets status riskerar därmed att sjunka ytterligare och kvaliteten i undervisningen att bli undermålig. Det skapar en ond cirkel som är svår att bryta. Skickliga lärare är det viktigaste för elevernas resultat och för skolans framtid. För att åstadkomma förändring krävs en ökad konkurrens om utbildningsplatserna så att endast ett urval av de sökande antas. Förutom grundläggande behörighet krävs det minst betyget E i vissa ämnen för att vara behörig till lärarutbildningen. Jag menar att det inte är tillräckligt. För att kunna antas till lärarutbildningen bör det krävas minst betyget B i vissa ämnen. Exempelvis bör en grundskolelärare ha ett högre betyg i svenska och engelska och likaså en ämneslärare i sina undervisningsämnen. Behovet av skickliga lärare är stort. För att ytterligare stärka urvalsprocessen och finna rätt lärarkandidater bör någon form av antagningsprov eller lämplighetsprov införas. I exempelvis testas kandidaternas lämplighet vid ansökningen till lärarutbildningen och även till andra högre utbildningar. Alliansregeringen tillsatte en utredning för att se över möjligheten att införa lämplighetsprov till lärarutbildningen. Utredningens förslag bör analyseras och regeringen föreslå hur sådana prov kan införas. Lärarna är den enskilt viktigaste faktorn för att höja skolresultaten och öka kvaliteten i skolan. För att snabbt öka tillgången på kvalificerade lärare är fler flexibla kompletteringsutbildningar viktigt. Alliansregeringen avsatte medel för vidareutbildning av obehöriga lärare () – de som har varit yrkesverksamma som obehöriga lärare kan numera läsa en kompletterande pedagogisk utbildning för att nå lärarexamen. Det är även glädjande att regeringen i budgetpropositionen framlagt förslag om en kompletterande pedagogisk utbildning som omfattar 60 istället för 90 högskolepoäng
mot · H202856 · 2014-11-06 00:00:00 — Statlig styrning av karriärlärarreformen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statlig kvalitetsstyrning av processen kring tillsättningen av förstelärare och lektorer. beslöt att införa ett system för ”Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet” (U2012/4904/S). De nya bestämmelserna trädde i kraft . Reformens syfte var att erbjuda lärare fler karriärvägar i skolan. Införandet av förstelärare innebär en möjlighet för duktiga lärare att få ett erkännande, både titulärt och ekonomiskt, för sin skicklighet. Skolhuvudmännen gavs ansvaret att implementera reformen med förstelärare, som ansvaret för tillsättning av lektorer överfördes från till skolhuvudmännen. Vid reformens utformning fanns farhågor hos vissa remissinstanser om att skolhuvudmännen inte skulle klara sin uppgift på ett tillräckligt bra sätt. Särskilt ifrågasattes om ett system för karriärtjänster med olika utformning från skolhuvudman till skolhuvudman skulle bli rättssäkert och likvärdigt. efter reformens införande visade det sig att skolhuvudmännen har infört högst varierade system när det gäller kriterier för tillsättning, precisering av arbetsuppgifter och varaktigheten i utnämnandet till förstelärare. När det gäller lektorer synes den tidigare nedgången i antalet ha fortsatt nedåt. Vissa skolhuvudmän tycks anse att forskarutbildade lärare är onödigt. Det är därför viktigt att redan utvärdera reformen för att bättre anpassa den till att det etablerats ett system med oerhört många skolhuvudmän. Staten bör ges ansvar för att för förstelärare och lektorer utforma kriterierna och processen för tillsättning, att precisera och fastställa vilka arbetsuppgifter som innefattas i anställningen samt med vilken varaktighet försteläraren eller lektorn anställs. har uttalat vikten av lektorer i den svenska skolan. Utvecklingen har gått åt det andra hållet och skolhuvudmännen har varit restriktiva eller negativa när det gäller att anställa nya lektorer. Det finns därför god anledning att skärpa kraven på skolhuvudmännen. Staten bör fastställa en norm för hur många lektorer, proportionellt sett, som bör finnas i en gymnasieskola. Det bör vara en självklarhet att åtminstone de studieförberedande gymnasieprogrammen har lektorer knutna till sig. För att karriärlärarreformens syfte ska uppnås bör regeringen få i uppdrag att föreslå preciserade statliga bestämmelser i de avseenden som nämnts kring tillsättning av, arbetsuppgifter för samt varaktighet i anställningen när det gäller förstelärare och lektorer. Regeringen bör även föreslå hur förekomsten av lektorer ska kunna säkerställas även i de fall skolhuvudmannen inte själv tar initiativ i saken samt hur åtminstone studieförberedande gymnasieprogram ska kunna tillförsäkras lektorer.
mot · H202857 · 2014-11-06 00:00:00 — Fler undervisningstimmar i svenska tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökning av fler lärarledda undervisningstimmar med fokus på läsning i . God läsförståelse stärker samhällsgemenskapen och är nyckeln till framgång i de flesta av skolans ämnen och grunden för ett livslångt lärande och ett aktivt liv som samhällsmedborgare. Därför är det oroande att de senaste internationella kunskapsmätningarna visar att den nedåtgående trenden vad gäller svenska elevers läsförståelse fortsätter. Mycket tyder på att senare decenniers resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den lärarledda undervisningen har minskat. har skolans arbetssätt förändrats i riktning mot mer eget arbete och självstudier. Forskning pekar på det negativa sambandet mellan denna typ av arbetssätt och elevernas resultat. Det totala antalet undervisningstimmar i den svenska har minskat , vilket drabbat undervisningstiden i bl.a. svenska. Antalet undervisningstimmar i den svenska obligatoriska skolan är också lägre än genomsnittet i de europeiska länderna. Svenska elever i åldern 9–11 har drygt 50 färre undervisningstimmar jämfört med genomsnittet för motsvarande åldersgrupper i EU-länder (EU21). Svenska elever i åldern 12–har färre undervisningstimmar jämfört med genomsnittet för motsvarande åldersgrupper i EU-länder (EU21). Vi behöver vända denna utveckling. Därför vill jag att elever får mer lärarledd tid och att man särskilt prioriterar svenska och läsning. Jag vill att en ökning av antalet lärarledda undervisningstimmar i utreds. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H202858 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förenklat regelverk för fiskenäringen. Alliansregeringen bedrev under sina år vid makten ett hårt arbete för att minska antalet krångliga regler för företagen. Som en utgångspunkt för arbetet inrättade regeringen ett regelråd som granskade både nya och gamla regler utifrån frågeställningarna: Behövs verkligen denna regel? Är den utformad på rätt sätt? Löser den det problem som den ska bemöta? Vilken kostnad innebär den för ett företag? Utifrån detta ändrade man sedan eller avskaffade krångliga regler som drabbade företagen. På jordbruksområdet hände mycket positivt under Alliansregeringen när det gällde regelförenkling. Fiskerinäringen har dock inte upplevt att detta har skett för fisket, varken på nationell nivå eller inom EU. Jag anser att regelförenklingar måste ske även för fiskenäringen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H202859 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att införa skattereduktion för it-tjänster. Enligt en undersökning som genomförde på uppdrag av 2009 tror att en skattereduktion för it-tjänster skulle öka intresset för att köpa it-tjänster i hemmet. uppskattar att 400 000 hushåll kommer att efterfråga RIT-avdrag. Alliansregeringen har redan infört möjlighet till skattereduktion för hushållsnära tjänster, det sk RUT-avdraget, som blivit en riktig succé. Genom att göra en riktad skattesänkning för städtjänster, fönsterputsning, gräsklippning etc. i hemmet har vi dels gjort så att många familjer fått livspusslet att enklare gå ihop. Det har gjort att en sektor där många som stått långt ifrån arbetsmarknaden, har kunnat få arbete. Man räknar med att cirka 16 000 personer har jobb i företag som har RUT-avdrag som huvudsaklig affärsidé. Dessutom har det gjort svarta jobb vita. RUT-avdraget har minskat den svarta marknaden från till max , enligt en analys av städföretagen själva baserat på statistik och rapporter. Vit hemstädning och andra RUT-tjänster har gått från cirka 50 000 till 540 000 köpare sedan RUT-reformen genomfördes. En tillväxtbransch träder fram. En skattereduktion också för it-tjänster skulle öppna en ny marknad och skapa nya arbetstillfällen, inte minst bland yngre personer. Unga människor har generellt sett ett kunskapsförsprång inom dessa områden och skulle kunna använda denna kunskap genom att starta och verka i nya företag. Hur många nya jobb en sådan skattereduktion skulle ge finns det inga entydiga beräkningar på men uppskattar att ungefär 2 000 nya arbetstillfällen skulle skapas om ett RIT-avdrag infördes. Ett RIT-avdrag skulle också motverka en digital klyfta i samhället genom att erbjuda ovana datoranvändare skattereduktion för köp av it-tjänster. Ett RIT-avdrag bör införas för att bland annat underlätta den personliga användningen av it och för att skapa möjligheter för fler nya företag. Ett sätt är att avdragsrätten för RUT-tjänster utvidgas till att även innefatta it-tjänster. Enklast sker detta genom att begränsningen för skattereduktionen gäller alla tjänster som hör till hushållet. Detta bör utredas. Jag anser att det mot bakgrund av de förväntade positiva effekter som ett avdrag för it-tjänster skulle kunna få, inte minst när det gäller att skapa nya jobb för unga, finns starka skäl till att pröva frågan.
mot · H202861 · 2014-11-06 00:00:00 — Slopat fribelopp för studiemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att slopa fribeloppet för studiemedel. Det finns en viss maximal inkomst en student får ha per kalenderhalvår utan att studiemedlen eller rekryteringsbidraget minskas. Fribeloppet har stegvis höjts vid makten. Det är bra och ger mer makt till den enskilde studenten att själv planera sitt liv samt går i linje med arbetslinjen. ligger fribeloppet på per kalenderår, vilket började gälla . Höjningen är en mycket välkommen reform som underlättar och förbättrar den enskilde studentens möjligheter att arbeta vid sidan av studierna. Höjningen av fribeloppet ger den studerande en ökad potential till förbättrad ekonomi och starkare arbetslivskoppling vid sidan av studierna. Med samma logik vore det faktiskt rimligt att helt slopa fribeloppet. Situationen för studerande har kraftigt förändrats. är det möjligt att i stor utsträckning planera sina egna studier. har också arbetsmarknadens villkor förändrats. Varken studier eller arbete är något som med nödvändighet sker statiskt efter en på förhand bestämd mall. Därför ska den studerande själv ges förutsättningar att i möjligaste mån planera sin egen tid och inte styras och hindras av ett system. Med anledning av ovan bör regeringen se över möjligheten att helt slopa fribeloppet för studerande.
mot · H202862 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten till höghastighetståg mellan och . De skandinaviska huvudstäderna , och bildar tillsammans den nordiska triangeln, ett av EU särskilt utpekat transportstråk i . Längs triangelns tre sidor bor 8,4 miljoner människor. Det gör den nordiska triangelns stråk till de i särklass mest dominerande stråken i . av befolkning bor längs triangelsidorna, och här produceras också av vårt lands BNP. Förbindelser mellan och , den axel som är den dominerande i nämnda triangel, är mycket viktiga för . finns ett omfattande utbyte mellan huvudstäderna vars kulturella närhet och historiska samband är oomtvistliga. Relationen mellan de två regionerna är den starkast växande mellan huvudstäder. och är mycket viktiga handelspartner. En satsning på transporter dem emellan skulle ge många positiva effekter, där hotellnätter och persontrafik kan nämnas förutom det rena handelsutbytet. Av de två ländernas sammanlagt 105 universitet och högskolor ligger 46 längs sträckan –. Här bor också en tredjedel av de två ländernas ländernas samlade befolkning. Norrmännen har insett betydelsen av infrastruktursatsningar på den här sträckan. Av de norska företag som har fler än 100 anställda återfinns i denna korridor. Områdena sydost och sydväst om är särskilt intressanta, då de ligger i framkant vad gäller norsk företagsutveckling. I den delen av landet finns speciellt intresse av att ta tillvara de synergier som står att finna i ett närmare samarbete med . Två norska utredningar handlar om höghastighetsjärnväg mellan och . Den så kallade säger bl a att i princip hela järnvägssträckan mellan och bör ha kapacitet för hastigheter /h. Den andra norska utredningen, från , har kommit fram till att en sträckning som följer E18 genom är den mest förmånliga för höghastighetståg mellan städerna. Det har även i vårt land diskuterats möjligheten att bygga snabbtåg för sträckan –, som kallas Nobelbanan då den knyter samman Nobelprisstäderna och . En sådan höghastighetsbana skulle förkorta restiderna på sträckan och göra det möjligt att trafikera med ett tåg i vardera riktning. Det är viktigt att få till stånd en projektering kring Nobelbanan på den svenska sidan. Den nya sträckningen bör gå norr om , i de befolkningstäta områdena, för att få ett större passagerarunderlag och därmed möjligheter till större turtäthet. En svensk–norsk satsning på att binda ihop huvudstäderna skulle gynna hela regionen. För att möta det norska engagemanget bör den utreda möjligheten till en utbyggnad av Nobelbanan för tåg med höga hastigheter.
mot · H202863 · 2014-11-06 00:00:00 — Lagstifta mot s.k. eftersupning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta mot s.k. eftersupning. har länge bedrivit ett framgångsrikt trafiksäkerhetsarbete. Bilarna har blivit allt säkrare som vi har gjort vägarna säkrare. Detta har påtagligt stärkt trafiksäkerheten och minskat antalet förolyckade i trafiken. Trots att ingen vill möta en rattfull i trafiken beräknas ca 13 000 personer framföra motorfordon i rattfullt tillstånd i vårt land, vilket är en stor trafikfara. Vid trafikolyckor där det visar sig att föraren druckit alkohol är det inte ovanligt att föraren hävdar att han druckit alkoholen efter olyckan, en metod som brukar kallas för eftersupning. En långtradarchaufför som körde av vägen söder om visade sig ha alkohol i blodet. Trots den extremt höga promillehalten försökte även den föraren att hävda eftersupning. I de fall det inte går att bevisa eftersupning blir vederbörande frikänd. Eftersupning är förbjuden i vårt grannland . Enligt norsk lag bryr man sig inte om huruvida föraren druckit före eller efter olyckan. Där får en förare över huvud taget inte dricka alkohol eller inta något annat berusningsmedel de första efter en körning när han förstår eller borde förstå att den kan föranleda en polisundersökning. I socialutskottets betänkande 2010/11:SoU8 av gjorde ett enigt socialutskott ett tillkännagivande till regeringen att återkomma till med ett förslag till kriminalisering av eftersupning. Att få fram ett konkret lagförslag har dock dragit ut . Först presenterade utredaren hur en lag skulle kunna se ut. Utredningen, "Straffansvar för eftersupning", har därefter varit ute på remiss. För att undanröja möjligheten att hävda eftersupning är det viktigt att , i likhet med vårt grannland , i lag täpper till detta kryphål