ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202961 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en upprustning av järnvägen mellan och . mellan och är viktig för arbetspendlingen mellan och . Resenärer som pendlar till arbetet ökar ständigt på denna sträcka. Studerande på och är också beroende av järnvägstrafiken. Dessutom är Viskadalsbanan en viktig led för att nå snabbtågen i . Miljöbelastningen minskar dessutom om fler väljer att åka tåg. På Viskadalsbanan går också mycket godstrafik, vilket sliter hårt på banan. Det behövs upprustning av bandelen mellan och för att förkorta restiden. Detta skulle inte bara vara till fördel för fjärrtrafiken, utan också underlätta regional pendeltrafik på banan. Mest akut är banan mellan och .
mot · H202962 · 2014-11-06 00:00:00 — Högskolan – forskning och innovation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medel till forskarutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innovationsverksamheten. har samarbeten med andra lärosäten inom sina forskningsområden teknik, medicin, hälsa, vård och socialt arbete samt inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga området. Samarbetena omfattar utbildning på avancerad nivå, utbildning på forskarnivå samt forskning. Högskolan har fem forskningsprofiler: informationsteknologi, systembiologi, virtuella system, framtidens företagande och hälsa och lärande. har rätt att examinera forskarstuderande inom informationsteknologi. Inom övriga områden genomförs forskarutbildning i samarbete med lärosäten som har examinationsrätt. I likhet med universiteten utgör högskolorna tillväxtmotorer i sina regioner och har stor betydelse för företagandet i sitt omland, inte minst för nyföretagande. Även offentliga verksamheter stärks av kontakterna med högskolemiljön och försörjning av kvalificerad arbetskraft från en närliggande högskola. Forskningen behöver människor som för ut den. Doktorander och grundutbildningsstudenter som fått undervisning med stark forskningsanknytning är ofta bärarna av forskningsresultaten ut i näringsliv och offentlig sektor. Genom att satsa på en väl utbyggd grund- och forskarutbildning, och genom att uppmuntra till ökad samverkan mellan akademi och näringsliv, får vi ut mer för skattemedlen. Medel till forskarutbildning som led i innovationsverksamhet Länken mellan universitet/högskolor och de svenska storföretagen i forskning är stark och långsiktig. Motsvarande länk mellan små företag och akademin är oftast allt för svag. Här finns ofta ett gap mellan såväl utbildningsnivå som förmåga att se potentialen i forskningsresultat. Detta är en särskilt viktig uppgift för nya högskolor utanför storstadsregionerna. En uppgift som bör premieras och ersättas. driver med stöd av Kunskaps- och kompetensstiftelsen en så kallad KK-miljö. satsar långsiktigt på profilering och forskning inom inriktning på de tre forskningscentrumen Informationsteknologi, Virtuella system och Systembiologi. Projekten inom KK-miljön bedrivs i samspel med näringslivet. Detta ger förutsättningar för starka samproduktioner mellan näringsliv och forskare samt ger möjlighet att skapa dynamiska innovationer – innovationer som skapar nya entreprenörer eller nya produkter och tjänster i samhället och näringslivet. Högskolan kommer att delfinansiera denna satsning med i storleksordningen ur sina forskningsanslag för att kunna i samverkan med och omliggande näringsliv, vilka bidrar med lika mycket vardera. Högskolan menar att anslagen för forskning och forskarutbildning skulle behöva ses över, för att underlätta satsningar av denna typ. Det forskningsanslag som har räcker inte långt för att samfinansiera den här typen av gemensam forskning som länkar rakt in i samhället.
mot · H202963 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för att öka spårkapaciteten på Västra stambanan. Västra stambanan som förbinder och med och är kraftigt trafikerad. Västra stambanan är även det viktigaste stråket till och från hamn, som är största, och som gör till landets mest framträdande exportregion. Västra stambanan innebär även en stor avlastning av vägnätet. Vi kan se hur etableringen av Center i redan i uppstartsskedet beräknas flytta 5 000 transporter från väg till järnväg via en godspendel till hamn. Kapaciteten har dock slagit i taket. Banan utnyttjas till bristningsgränsen med såväl gods-, regional-, snabb- som pendeltåg. Med beslutet att släppa in allt fler aktörer inom järnvägstrafiken accelererar detta bekymmer. är det ingen som räknar med att komma eftersom det i stort sett är nya problem med signaler, växlar och framkomlighet. Om ett tåg fått problem blir alla andra också drabbade. Behovet av utökad kapacitet kan uppnås genom fortsatt utbyggnad till fyra spår på Västra stambanan. Lösningen måste utformas på ett sätt som är bäst såväl för regionen som för hela järnvägssystemet. Vi vill betona att behovet att bygga ut Västra stambanan består även om Götalandsbanan kommer till stånd. Dessa två objekt står alltså inte i motsats till varandra utan är en förutsättning för att klara kommande behov med ökade klimatsmarta transporter. De globala miljöhoten sätter ökat tryck på utbyggd järnvägstrafik, vilket är ytterligare ett skäl att påskynda insatserna för en mer hållbar utveckling. Utbyggnaden av Västra stambanan är en angelägenhet inte bara för regionen utan för tillväxten i hela landet
mot · H202964 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av ersättningssystemen för asylsökande, nyanlända och personer som beviljats uppehållstillstånd. Ersättningssystemen för asylsökande, nyanlända och personer som beviljats uppehållstillstånd är ganska svåröverblickbara. Detta skapar grogund för mytbildning och missförstånd i samhällsdebatten. uppmärksammas emellanåt situationer där ersättningarna sammantaget kan upplevas som orimligt generösa medan andra utfall av dagens ersättningssystem framstår som oskäligt låga. Det behövs en översyn av hela ersättningssystemet för asylsökande, nyanlända och personer som beviljats uppehållstillstånd.
mot · H202965 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krafttag mot ockerräntor. Svensk lagstiftning förbjuder ocker. accepteras avgifter och lånekostnader som motsvarar en effektiv årsränta på 400–eller i vissa fall uppemot 1 på vissa snabbkrediter. Detta är helt orimligt. Konsumentkreditlagen bör om möjligt ses över i syfte att förtydliga regler om vad som anses vara en rimlig effektiv ränta, och var gränsen går för straffbar ockerränta. Denna nivå bör ligga avsevärt lägre än de effektiva årsräntor som förekommer .
mot · H202967 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för försörjningsansvar vid anhöriginvandring. Den tidigare Alliansregeringen införde regler för försörjningskrav vid anhöriginvandring. Kraven innebär kortfattat att den som har beviljats uppehållstillstånd i måste kunna försörja sig själv och ha en bostad innan han eller hon kan återförenas med sina anhöriga i . Undantagen är dock så många att det i praktiken är ytterst få ärenden där reglerna tillämpas. Anhöriginvandringen utgör en betydande del av invandringen till . I ett läge där flyktingströmmarna till och ökar kraftigt behövs en kraftsamling för att hantera mottagandet och den efterföljande integrationen av asylsökande. Självklart underlättas integrationen om det finns en bostad och ordnad situation för de anhöriga innan de beviljas uppehållstillstånd i . Samhällets resurser kan genom ett ökat fokus på försörjningskrav fokusera på mottagning av asylsökande. Det är särskilt viktigt för att underlätta de hårt ansatta flyktingförläggningarna där överbeläggning ofta är ett stort problem. Platserna på flyktingförläggningarna behövs främst för mottagande av asylsökande i jämförelse med att personer som redan beviljats tillstånd bor kvar.
mot · H202968 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa möjligheten till studielån för körkortskostnader. Alltför många unga avstår från att ta körkort, som allt fler yrken kräver körkort. Det är dessutom brist på allt från truckförare till lastbilschaufförer och busschaufförer. Många vittnar om att kostnaderna för körkortstagning är en avgörande orsak till att en del avstår. Förutom en allmän översyn av kostnaderna för att ta körkort borde en möjlighet till studielån för körkortskostnader införas. Möjligheten till studielån skulle gälla alla typer av körkort, och för alla körkortstagare, oavsett ålder och utbildningsbakgrund. Rimligen införs en maximal beloppsgräns per körkortstyp. Studielån för körkort bör däremot inte begränsa möjligheten att ta studiemedel för andra utbildningar. Fler arbetssökande med körkort skulle göra det möjligt för fler att få jobb och tillgodose arbetsgivarnas behov av personal med lämpligt körkort. Kostnaderna för staten skulle bli minimala, eftersom vi endast talar om studielån (inte studiebidrag) som ska betalas tillbaka, och där man dessutom betalar ränta .
mot · H202969 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för körkortsutbildning bör ses över. har det blivit allt mer komplicerat att ta körkort, nya krav har ständigt tillförts och kostnaderna har ökat. Många ungdomar har helt enkelt inte råd att ta körkort. är ett stort land till ytan och för människor som bor på landsbygden där kollektivtrafiken inte alltid gör det möjligt att pendla till arbete och samhällsservice är detta en allvarlig utveckling, och i förlängningen ett definitivt hot mot arbetslinjen. Många yrken kräver körkort och alltför höga kostnader för körkort försvårar för företag och offentliga arbetsgivare att kunna rekrytera rätt personal. Många nya krav som tillförts regelverket kring körkortsutbildning är säkert väl motiverade var för sig. Men sammantaget blir kraven på en körkortsaspirant alltför betungande, inte minst ekonomiskt. Det är hög tid för en översyn av hela regelverket, med målet att förenkla körkortsutbildningen och göra den mindre kostsam.
mot · H202970 · 2014-11-06 00:00:00 — Förstärkt revision i landets kommuner och landsting tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av förstärkt revision i landets kommuner och landsting. För att säkra kvalitet och tillgänglighet i välfärden behöver gemensamma resurser användas effektivt. Inte minst behöver rent felaktig hantering av skattemedel motverkas. Ordning och reda är avgörande för att välfärden ska kunna utvecklas. Ansvaret för skola, sjukvård och omsorg ligger huvudsakligen hos kommunerna och landstingen, men det är en nationell angelägenhet att välfärden håller hög och likvärdig kvalitet i hela landet. För att verksamheten ska bli så bra som möjligt är det viktigt att skattepengarna används på effektivast möjliga sätt. Ett viktigt verktyg för att säkerställa detta är att beslut granskas på ett sakkunnigt sätt genom revision. Förstärkt revision i landets kommuner och landsting skulle förbättra förutsättningarna för en effektivt skött välfärd och motverka risker för fusk, korruption eller annan vanskötsel. Välfärden behöver omges med tydliga regler oavsett utförare. Den kommunala revisionen sker ytterst av politiker vilket gör det svårt att skilja på vad som är politiska eller sakliga synpunkter, vilket i sin tur riskerar att underminera revisionen. Även om revisionen också görs av professionella revisorer så vilar det yttersta ansvaret på lekmän, vilket också kan förta kvaliteten. På statlig nivå har ett långtgående mandat för oberoende och kvalificerad granskning, varför det vore rimligt att motsvarande verktyg också används på nivå. Oberoendet och professionaliseringen av revisionen har stärkts kommunalt, bland annat har det införts krav på att de politiskt tillsatta lekmannarevisorerna ska kompletteras av sakkunniga revisorer och beslutet om ansvarsfrihet behöver motiveras av kommunfullmäktige. Detta arbete borde utvecklas så att sakkunniga revisorerna står för den huvudsakliga granskningen och även föredra revisionen inför respektive fullmäktigeförsamling. Därför bör behovet av förstärkt revision i landets kommuner och landsting ses över.
mot · H202973 · 2014-11-06 00:00:00 — hållning till (Republiken ) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att ska få observatörsstatus i FN. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör erkänna staten (Republiken ). (officiellt Republiken ) grundades och har utvecklats från auktoritär diktatur till en numera etablerad demokrati. representerade i och dess säkerhetsråd. Därefter tog (fastlands-Kina) plats i såväl FN som i dess säkerhetsråd. är den enda fungerande demokrati i världen som saknar en plats i FN. har dock efter det att man blev uteslutna ur FN, på bekostnad av inträde, varit verksamt inom flera FN-organ. var inbjuden som gäst till den 38:e (FN:s internationella luftfartsorganisation) generalförsamling 2013 och har tillbaka varit observatör i WHO. Till skillnad från många andra länder i regionen har en progressiv inställning i miljöfrågor där man ligger långt framme och vill bli fullvärdig medlem i UNFCCC. Vidare är en helt fullvärdig medlem av WTO, i detta fall dock under benämningen , vilket är det officiella namnet på tullunionen. Trots detta åtnjuter inte det erkännande från FN som vissa andra länder och territorier, nu senast , blivit föremål för. Detta trots att har ett vida långt försprång gentemot dessa när det gäller faktorer som rör statsbildning och stabilitet. (Republiken ) har en väl fungerande demokrati och därtill ett fungerande välfärdssystem. Landet har såväl en konstitution som militärmakt och det hålls självständiga demokratiska val till parlament och lokalförsamlingar. Trots den av historiska skäl komplicerade relationen till , ligger heller inte i väpnad konflikt med något annat land. Med hänvisning till det ovan anförda bör verka för att ska erhålla observatörsstatus i FN på samma sätt som fått. 2011 röstade för att erkänna som en medlemsstat och detta medlemskap trädde i kraft . Året därpå gav status av observatörsstat i FN utan medlemskap. har ett etablerat handelsutbyte med , vilket utifrån detta faktum och övriga samlade betingelser innebär att det vore logiskt att utvecklar relationen länderna emellan genom att också erkänna staten (Republiken ), på samma sätt som meddelades i regeringsdeklarationen att avser att erkänna staten .
mot · H202975 · 2014-11-06 00:00:00 — Främmande trädslag i skånskt jordbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att öka användningen av främmande trädslag i skogsbruket. Svensk skogsindustrin har stor betydelse för vår ekonomi, då skogsindustriexporten svarar för en tiondel av totala export, och för arbetet med en hållbar utveckling. Skogsbruket är en basnäring för med skogsmarksareal och drygt 16 500 skogsägare. Detta innebär att ungefär en tredjedel av yta är täckt av skog och man har även den högsta andelen ädellövskog i . har contortatall helt dominerat användningen av främmande trädslag i och trädslaget finns nu på cirka 550 000 ha. Övriga främmande trädslag förekommer endast i liten utsträckning, men användningen har ökat , inte minst efter stormarna och som drabbade hårt. Under stormen drabbades och län hårdast enligt , och och fick också relativt omfattande skador. Bedömd volym för var 450000–550000 m3sk (skogskubikmeter) och tar man hela är siffran 1,5–2miljoner skogskubikmeter (m3sk). En siffra som utgår från och olika aktörerna inom skogsområdets skadeuppskattningar. I takt med att klimatförutsättningar förändras, och för att utnyttja den fulla potentialen av skogsbruket framför allt i de södra delarna av , borde möjligheterna att i större skala odla främmande trädslag ses över. I försök som genomförts på lämplig mark och i lämpligt klimat har en rad olika främmande trädslag ofta visat en produktionsöverlägsenhet i jämförelse med tall och gran. Detta enligt en rapport från . Rapporten konstaterar även att inhemska lövträdslag inte har tillräckligt hög tillväxt för att klara av de produktionsmål för biobränsle som satts upp, som föryngringskostnaderna ofta är orimligt höga. Skogsplantor ska kunna växa såväl i dagens som morgondagens klimat, något som arter av lokal härstamning inte alltid klarar av. Ett exempel är granen som i stora delar av troligen är mindre lämplig än vad den är . Skogsvårdslagen sätter gränser för användningen av främmande trädslag, något som begränsar möjligheterna för våra skogsbrukare. krävs bland annat en särskild anmälan till för anläggning av ny skog på arealer större än 0,5 ha, och den totala andelen av en brukningsenhet som får utgöras av främmande trädslag är begränsad. Med tanke på de begränsningar som finns för skogsbruk med främmande trädslag är kunskaperna om dessa trädslags konsekvenser något bristfälliga. Förändringar av trädslag påverkar naturligtvis den biologiska mångfalden, men detta gäller även för byten mellan två inhemska trädslag. Det är dock rimligt att anse att skogsägaren har ett ansvar för användningen och riskerna som är förknippade med odling av ett främmande trädslag, samt att den påverkan som detta eventuellt skulle medföra utvärderas regelbundet av ansvarig myndighet. Möjligheten till utveckling av reglerna kring användningen av främmande trädslag bör övervägas för att anpassas till klimatförutsättningar som är i förändring. Boriana (M)
mot · H202977 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till vara kunskap, teknik och innovation för den goda affären inom offentlig upphandling inom livsmedel, miljö och hållbarhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till vara kunskap, teknik och innovation för den goda affären inom offentlig upphandling för att ska kunna vara en spelare på den internationella marknaden inom livsmedel, miljö och hållbarhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till vara kunskap, teknik och innovation för svensk konkurrenskraft inom livsmedel, miljö och hållbarhet. upphandlas varor, tjänster inom offentlig sektor för belopp på eller mer. För att komma åt kvalitet och hållbarhet går det att ställa såväl miljökrav som andra krav, men det gäller då att ställa krav som ger önskad effekt. Därför är det oerhört viktigt att inte bara ställa krav utan att ställa rätt krav. Utvärderingskriteriernas utformning är därför en oerhört viktig del i detta arbete. Frågorna vid inköp ska därför ställa krav på vad som ska uppnås istället för odlingsform. är frågan om ekologiska livsmedel högt upp på agendan för att ge svar på frågan om kvalitet i våra skolkök och livsmedelsinköp inom äldreomsorgen. Det innebär att inköp för mat inom offentlig sektor lämnar praxis om billigaste produkt och anammar bästa pris på produkt. Det är ett stort steg i rätt riktning, som begreppet ekologiskt inte ger alla svaren. Vi vet alla att såväl tillagning som kökskunskap, färdigheter, smak och preferenser spelar roll. Även den så viktiga miljön kring måltiden spelar roll för de som ska äta och hur den serveras. Detta kan vi aldrig komma ifrån och den frågan är det upp till kommuner och landsting att lösa när de riggar sina verksamheter. Däremot är det intressant att från statens sida titta brett på hur forskning och tillämpning ger en bredare bild än ekologisk odling. Vi kan konstatera att det finns intressanta lösningar där det går att få ner co2 – evk/kg lägre än vid ekologisk odling genom att man får ut högre skördar per hektar enligt och bioteknik AB. Biologisk behandling av utsäde i stället för kemisk är en annan aspekt tillsammans med att mätbara resthalter av växtskyddsmedel är mindre än 10 ppb, som är nivån för barnmatsprodukter enligt nuvarande EU-krav. Nivån innebär att det kan påvisas eller mätas upp halter av kemikalier. Krav som ger svar på såväl synlig som osynlig kvalité, och som är relevanta för produkten och dess användning, blir därför viktiga faktorer för inköp i offentlig sektor. Det är krav som är förenliga med öppenhet och ett objektivt upphandlingsförfarande och därmed gör till en spelare internationellt. Därmed är också nya intressanta angreppssätt viktiga för som matland i konkurrens med andra länder. Ny teknik och innovation utvecklar bra metoder för att behålla avkastning och ändå minimera resthalter och växtsjukdomar utan att minska skördar, och svarar därmed upp till grön kvalitet.
mot · H202979 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. Samlingslokalen förenar över gränser och gör möten möjliga. De stärker samarbete och skapar ideellt engagemang. Samlingslokalen är en träffpunkt, ett centrum och en kraftkälla till utveckling. Samlingslokalerna är också av stor betydelse som grund för demokrati, kultur och integration. Det är en spännande utmaning att se till att våra lokaler är så moderna att nya generationer väljer dem som mötesplatser där de kan utveckla sina intressen och skapa gemensamma aktiviteter. De samlingslokaler runt om i landet som i hög utsträckning ägs och förvaltas av den ideella sektorn har en stor betydelse som arenor för kulturupplevelser och kulturmöten. Till detta bör tilläggas de allmänna samlingslokalernas viktiga betydelse för att medborgarna ska kunna utnyttja sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Även om den stora delen av arbetet i våra folkrörelsedrivna anläggningar sker ideellt, ligger det ett ansvar på stat och kommun att se till att arbetsuppgiften inte blir så övermäktig att dörrarna till våra tidigare så öppna och inbjudande lokaler stängs. Om inte tillräckligt stöd ges för att rusta och göra dem tillgängliga för alla i samhället kan detta tyvärr bli verklighet. Enligt behövs ökat statligt stöd för att kunna finansiera de ansökningar om upprustning som beviljats medfinansiering enligt gällande regelverk. En stor del av de resurser som funnits har nyttjats för tillgänglighetsanpassning. Samlingslokalsorganisationerna ligger väl framme men detta arbete måste fortsätta då det är av utomordentligt stor vikt att fortsatt tillgänglighetsanpassning kan ske. På samma sätt krävs insatser för att samlingslokalerna generellt förses med modern teknisk utrustning för att utveckla mötesformerna i vårt digitala samhälle. Vi anser att det är högst rimligt att samhällets stöd till våra allmänna samlingslokaler förbättras. Detta bör ges regeringen till känna.