ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021406 · 2014-11-07 00:00:00 — Säkerhet även vid nedläggning av fast telefoni tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge () i uppdrag att kontinuerligt och långsiktigt se till att säkerheten för boende inte försämras när det fasta telefonnätet stängs av och läggs ner. pågår en nedmontering av det fasta telefonnätet. har meddelat PTS att företaget kommer att avveckla delar av det fasta telenätet och ersätta det med en telefonilösning via mobilnätet. Telias nedläggning berör inledningsvis cirka 50 000 abonnenter och sker i olika delar av landet framförallt på landsbygden. Detta teknikskifte innebär att delar av kopparnätet ersätts med en telefonilösning via mobilnätet. Teknikskiftet påbörjades och beräknas pågå . Post och () har tillsyn över telemarknaden i och har ställt krav på att de ska erbjuda en likvärdig telefonitjänst, att ingen ska vara utan telefoni i samband med övergången och att informationen ska komma från . PTS är också aktiva under själva processen för att förvissa sig om att de berörda fasta bostäderna och företagen får tydlig information om vad Telias teknikskifte innebär och att de erbjuds likvärdiga, fungerande telefonilösningar. Från ett säkerhetsperspektiv kan teknikskiftet starkt ifrågasättas. Vid längre elavbrott till följd av exempelvis stormar eller åskväder, och i ljuset av att mobilmasterna blir allt mer överbelastade och inte helt tillförlitliga, är det fasta telefonnätet den kontakt med omvärlden som då finns att tillgå. I Telias information om teknikskiftet står att det backupbatteri som finns till telefonen fungerar . Detta kan jämföras med att efter stormen var hushåll på landsbygden utan ström . Under den tiden var den enda kommunikationskanalen det fasta telefonnätet. En sådan situation kan bli verklighet vid både planerade och oplanerade längre strömavbrott. Konsekvensen blir att det inte går att komma i kontakt med exempelvis räddningstjänsten. I det här sammanhanget går det inte att hänvisa eller förlita sig på att hushållen kan använda sig av mobiltelefoner via det mobila nätverket. Det finns både äldre och synskadade som inte har mobiltelefoner alternativt inte kan ringa från desamma. Även trygghetslarm drabbas. Teknikskiftet är en ensidig uppsägning av ett abonnemang där kunden inte har getts något val att kunna behålla sin fasta telefon. Teknikskiftet bör därför innebära att ges ett ansvar för att den nya telefonilösningen fungerar även efter det att förändringen genomförts och med samma säkerhet som den tidigare fasta telefonilösningen. Teknikskiftet har mött stort motstånd och varit föremål för domstolsprocess. Det innebär vidare att många människor känner en otrygghet i vardagen när möjlighet till fast telefoni försvinner. Regeringen bör därför ge PTS i uppdrag att kontinuerligt och långsiktigt följa så att säkerheten inte försämras för boende på landsbygden i takt med att det fasta telefonnätet stängs av och läggs ner och att den långsiktigt upprätthålls.
mot · H2021407 · 2014-11-07 00:00:00 — Egenanställning som en del av den svenska arbetsmarknadspolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt Arbetsförmedlingen att se över hur man kan erbjuda bättre rådgivning om egenanställning så att fler personer kan få kunskap om denna anställnings- och entreprenörsform. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för fler att komma igång med egenanställning genom att se över möjligheterna till finansiering för densamma. Arbetslivet blir alltmer komplext. Den tid då målet med yrkeskarriären var att skapa sig trygghet genom att arbeta för en och samma arbetsgivare är förbi. Likaså har bilden av företagaren luckrats upp. Vem som blir företagare, i vilken form, utsträckning och med vilket syfte varierar kraftigt. En anställningsform som är på frammarsch är egenanställning. Som anställd hos ett egenanställningsföretag har man de flesta av de friheter som det egna företagandet innebär men bara en bråkdel av den administrativa bördan. F-skatt och fakturerar uppdragsgivarna mot provision, redovisar arbetsgivaravgifter och gör skatteavdrag och betalar sedan ut resterande del till den som är egenanställd. I finns ett 40-tal egenanställningsföretag med tiotusentals egenanställda. En dryg tredjedel av de egenanställda försörjer sig helt och hållet på sin verksamhet och ännu fler kombinerar egenanställningen med ett annat arbete. För av dessa har egenanställningen inneburit att man kunnat ta steget från arbetslöshet till en egen försörjning. För andra blir det ett sätt att pröva vingarna innan man går vidare till att starta aktiebolag – således ett snabbt, smart och enkelt sätt att göra verkstad av sin företagsamhet. Trots att många människor redan upptäckt denna form av entreprenörskap är det tydligt att egenanställning har en långt större potential. Egenanställning möter kraven på ett flexibelt arbetsliv och är som klippt och skuret för många inom frilans- och konsultverksamhet. Det passar även den som nått pensionsåldern men som ändå på egna villkor vill ha en fot kvar på arbetsmarknaden. Ett allvarligt hinder är dock att många som skulle kunna lyckas utmärkt som egenföretagare helt enkelt inte känner till att det här sättet att arbeta existerar överhuvudtaget. En nyckelspelare i arbetet med att sprida information och hjälpa människor till den arbetsform som passar just dem är Arbetsförmedlingen. Egenanställning är dock inte speciellt väl känt ens bland dem som arbetar med att hjälpa arbetssökande ut på arbetsmarknaden. Detta missförhållande måste rättas till. Med bakgrund i ovanstående bör Arbetsförmedlingen ges i uppdrag att se över hur man kan erbjuda bättre rådgivning kring egenanställning så att fler personer kan få kunskap om denna anställnings- och entreprenörsform.
mot · H2021409 · 2014-11-07 00:00:00 — Konkurrens på lika villkor inom välfärden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se till att företag som är verksamma inom välfärdssektorn konkurrerar fullt ut på samma villkor som offentliga aktörer inom densamma. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se till att företag som är verksamma inom välfärdssektorn inte får begränsade konkurrensmöjligheter genom att restriktioner av vinstuttag införs. I regeringens budgetproposition framhålls att konkurrens är en av flera viktiga förutsättningar för skapandet av ett innovativt företagsklimat. Konkurrens utgör en drivkraft för företagen att vara effektiva och förbättra utbudet av produkter och tjänster. En effektiv konkurrens kommer konsumenterna till del genom ökade valmöjligheter, högre kvalitet på produkter och lägre priser. I ett längre perspektiv är en av konkurrenspolitikens viktigaste uppgifter att skapa förutsättningar för nya företag och verksamheter att utmana befintliga företag, särskilt på marknader med ett fåtal företag. I BP 15 anför regeringen vidare att moderna och effektiva regelverk är viktiga förutsättningar för att undanröja hinder för en effektiv konkurrens och för att få till stånd väl fungerande marknader. En övervägande del av konkurrenslagstiftningen utgör en anpassning till motsvarande regler inom . Det är eftersträvansvärt att det råder likhet i materiellt hänseende mellan nationella och EU-rättsliga konkurrensregler. En förutsättning för väl fungerande marknader är, utöver en modern konkurrenslagstiftning och en effektiv konkurrenstillsyn, att det inte finns onödiga hinder för att träda in på och ut ur olika marknader. Det är också viktigt med likvärdiga villkor mellan privata och offentliga aktörer. Att begränsa företags vinster inom en specifik näringssektor vore således diskriminerande men också till men för de konsumenter som nyttjar deras tjänster och har rätt att förvänta sig bästa möjliga förutsättningar för god leverans. Det sistnämnda är framför allt av central betydelse för företag verksamma inom välfärdssektorn (vård, skola och omsorg) – en sektor som historiskt sett dominerats av offentliga utövare. För att kunna utveckla sin verksamhet och bli konkurrenskraftiga gentemot andra och större aktörer är det därför ytterst angeläget att det inte finns konkurrenshinder i form av nationella lagar och regelverk som begränsar företagens möjligheter att kunna utvecklas. För mindre företag i en etablerings- och utvecklingsfas är det angeläget att kunna skapa marginaler genom vinst för att ha möjlighet att växa genom investering i ny materiel, personalens kompetensutveckling samt möjligheter till ökat löneutrymme för desamma. I slutänden gagnar det en stabil och kvalitativ välfärd för såväl samhälle som enskilda.
mot · H2021410 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkesfiske efter lax i . Flera av bestånden av vildlax i är svaga och kommer troligen inte att nå MSY till 2020 som är EU:s mål. För att anpassa fisket till varje enskilt bestånds skyddsbehov sker allt svenskt yrkesfiske efter lax med fasta fällor på grunt vatten nära älvarnas mynningar i havet. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) har också beslutat att fasa ut yrkesfisket efter lax i öppet hav i för att skydda de svaga bestånden. Beslutet har inneburit att det småskaliga yrkesfisket efter lax i södra helt har stoppats. Beslutet har därmed fått stora negativa konsekvenser för svenska yrkesfiskare i södra . Sett ur ett nordiskt perspektiv så är det anmärkningsvärt att det finns olika regler i länderna runt och omkring . Som exempel kan nämnas att i tillåts det att lax fiskas och att samma lax landas och säljs i . I får de befintliga laxfiskarna fortsätta tills de har uppnått pensionsålder. I blev det totalt stopp för denna form av laxfiske från och med sista . , och är alla medlemmar i ; detta bör också återspeglas i regelverket som styr laxfisket i . Vi menar att bör driva att samma regler ska gälla för alla länder för att konkurrensförhållandena ska vara lika samt för att säkra laxbeståndet och därmed arbetstillfällen för laxfiskarna.
mot · H2021411 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa könsneutrala personnummer. Varje svensk har ett unikt individuellt personnummer. Personnummer tilldelas alla som är folkbokförda i . Numret används vid identifiering. De första sex siffrorna är personens födelsedatum, vilket följs av en fyrsiffrig kod. De påföljande tre siffrorna är ett löpnummer, där tredje siffran beskriver personens kön – jämn siffra för kvinnor och udda för män. Sista siffran är en kontrollsiffra som räknas fram ur de övriga. För de flesta av oss är dessa förhållanden oproblematiska. Däremot kan de vara problematiska för transpersoner och personer som är i begrepp att byta kön. Den legala processen vid könsbyten kan ta , men personen vill naturligtvis bli identifierad som det kön den anser sig tillhöra. När de måste uppvisa legitimation eller ange personnummer så kommer den tredje siffran i löpnumret alltid identifiera dem som det kön de juridiskt tillhör. En möjlighet som bör ses över är att ta bort könsbestämningen i löpnumret i slutet av ett personnummer. På det sättet kan alla själva identifiera sig med den identitet de anser sig tillhöra.
mot · H2021412 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre elevhälsa. Det är viktigt att varje skola har en fungerande elevhälsa för att kunna agera när en elev inte mår bra eller inte trivs i skolan. Den nya skollagen, som började gälla , säger att skolan måste ge eleverna tillgång till skolsköterska, skolläkare, kurator, psykolog och personal med kompetens för specialpedagogiska insatser. Skollagen lyfter fram elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande roll. Det hälsofrämjande arbetet ska bidra till att skapa miljöer som främjar elevernas lärande, utveckling och hälsa, genom att stärka elevernas delaktighet och självkänsla så att det skapas en miljö som bidrar till elevernas lärande. Även kunskaperna om vilka miljöfaktorer som leder till ohälsa bidrar till att eleverna lättare når utbildningens mål. Det finns ett tydligt och klart samband mellan lärande och hälsa. God hälsa bidrar till elevernas trivsel, vilket därmed ger bättre förutsättningar för inlärning. De elever som under sin skoltid drabbas av psykisk ohälsa och utanförskap får oftast sämre resultat i förhållande till sina kamrater. Det är därför viktigt att skolan satsar på en god elevhälsa. Vilken skola som eleverna väljer att gå i påverkar allt mer elevernas skolresultat. Skolor med många studiemotiverade och engagerade elever påverkar skolresultaten i en positiv riktning. Elevhälsan spelar en viktig roll för att handleda och utbilda den personal som finns inom skolan. Personalens kunskaper om hur de ska agera i olika situationer behöver förbättras. Förmågan att reflektera och agera vad gäller normer och processer är viktig för elevernas möjligheter att uppnå utbildningens mål. Varje skola avgör på vilket sätt dessa funktioner ska finnas tillgängliga på skolan. Vi kan konstatera att det skiljer sig mycket mellan skolor och hur de har valt att prioritera elevhälsan. En del skolor väljer att prioritera elevhälsan högre än andra, vilket innebär att det finns elever som får ett bättre stöd. Vi vill skapa en större likvärdighet i skolan för att förbättra skolresultaten och då är elevhälsan en viktig del i det arbetet. En översyn av elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande roll bör ske.
mot · H2021413 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att inrätta fler utbildningsplatser vid . Vi vill att ska förbli ett bra land att bo i och att företag ska välja att förlägga sin verksamhet med välbetalda och intressanta jobb i . ska konkurrera med kunskap istället för låga löner vilket kräver att det finns möjligheter att utbilda sig inför framtidens och dagens behov av arbetskraft. Det behövs ett livslångt lärande för att möta detta behov. Trots att vi behöver en mer välutbildad befolkning i har möjligheterna att studera försämrats . En rapport från i visar att vart femte rekryteringsförsök i länet misslyckas. Företagens svårigheter att rekrytera nya medarbetare med rätt kompetens får allvarliga följder. Tre av tio företag uppger att de tvingats minska produktionen. Lika många fick tacka nej till order eller uppdrag. Nästan fyra av tio företag som haft svårigheter att rekrytera uppger att problemen ledde till att en planerad expansion förhindrades. Målet för är att vara det ledande lärosätet i landet vad gäller excellent samproduktion i nära samarbete med olika aktörer i samhället. Högskolans verksamhet utmärks av ett nära samarbete med näringsliv och offentlig sektor. Det är angeläget att både utbildning och forskning sker i nära samverkan för att studenterna ska kunna nå ut till framtidens arbetsmarknad. En breddad rekrytering och mer blandade studentgrupper bidrar till att öka utbildningens kvalitet. Den viktigaste åtgärden för att motverka social snedrekrytering till högskolan är att utöka antalet utbildningsplatser. En växande andel av framtidens arbeten kommer att kräva en högre utbildning. behöver tillhöra de länder i världen som har högst andel personer med högre utbildning. Vi har inte råd att tappa i andel välutbildade personer i jämförelse med andra länder. Det är därför angeläget att se över behovet av att inrätta fler utbildningsplatser vid .
mot · H2021414 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av krav på operatörer i fråga om mobiltäckning. är ett land som ligger i framkant i utvecklingen av mobiltelefonin. På få ställen i världen finns så många användare av mobil teknik som i . Trots det finns fortfarande stora problem med täckning i glesbygden. Även i ett län som finns orter där det är svårt eller omöjligt att ringa. En granskning som presenterade visar att det på flera ställen där operatörernas egna kartor visar att det ska finnas täckning i praktiken inte gör det. Den ansvariga myndigheten , , ställer inga krav på operatörerna att ha täckning över hela landet, inte ens på de områden operatörerna själva säger sig ha täckning på. Det rimliga vore att PTS vid auktioner för nya frekvenser också ställer krav på den operatör som köper frekvensen att ha en viss täckning.
mot · H2021415 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att få bukt med ungdomsarbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten i är alarmerande hög. Många ungas väg in på arbetsmarknaden kantas av stängda dörrar i stället för nya möjligheter. Det finns ett samband mellan ungas psykiska hälsa och läget på arbetsmarknaden. Ungas begränsade möjligheter att få jobb och egen bostad är ett slöseri, både för individen och för samhället. Alla unga är inte stöpta i samma form och är inte i behov av samma stöd eller hjälp. Samhället måste erbjuda en palett av olika lösningar för att få bukt med ungdomsarbetslösheten, och stöd och hjälp ska ges från dag ett. För många är jobb det första steget in på arbetsmarknaden. Det är ofta en kontakt och en erfarenhet som är värdefull därefter. Ett sommarlov utan möjlighet till arbete har allt för ofta en negativ effekt på självkänslan. Dessutom minskar chanserna att snabbt komma in på arbetsmarknaden efter genomförda studier. Inom välfärdssektorn kommer det att råda personalbrist på grund av stora pensionsavgångar. Ett sätt att komma till rätta med detta är att skapa traineeprogram för att underlätta generationsväxlingen och säkerställa kunskapsöverföring mellan generationer. Ungdomar som blivit arbetslösa ska senast erbjudas jobb eller utbildning. Garantin bör innehålla följande tre byggstenar: Tanken med utbildningskontrakt är att hjälpa unga till jobb och praktik. Kontraktet vänder sig till den som är arbetssökande, under och inte har fullgjort gymnasiet. Den som är ung och söker jobb erbjuds arbete enligt tre olika alternativ. Den ena möjligheten kallas för ”Västeråsmodellen” och innebär avtalsenlig lön på halvtid och studier på halvtid. Den andra möjligheten är praktik hos privata eller offentliga arbetsgivare samt studier på halvtid eller deltid. Det tredje alternativet är utbildning på heltid, vid komvux, yrkesvux eller folkhögskola. Alla unga ska senast erbjudas jobb, utbildning som leder till jobb eller en kombination av utbildning och jobb. Det kräver att samhället kliver in och bereder vägen för jobb inom de områden där arbetsmarknadens parter slutit yrkesintroduktionsavtal – avtal där unga människor kan arbeta och lära sig yrket . Det kräver också att samhället avsätter resurser för att de utbildningsplatser som behövs också finns tillgängliga. Effektiva insatser för unga – inget aktivitetsförbud Avskaffa aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen. Unga arbetslösa som behöver insatser ska kunna få dem i arbetslöshet. Dessutom bör de regler som försvårar för unga att få insatser som leder till jobb ändras.
mot · H2021416 · 2014-11-07 00:00:00 — Matematikundervisning i grund- och gymnasieskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka intresset för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolor. Undersökningar visar att skolelevernas matematikkunskaper har försämrats och att många elever anser att matematik är svårt. Detta är oroväckande och vi menar att statusen för matematik som skolämne måste förbättras. Det är viktigt att skolan fångar upp elevernas lust till lärande så att eleverna får möjlighet att utvecklas i sin egen takt och tycker att det är roligt att lära mer. En avgörande faktor är att undervisande lärare får relevant fortbildning. Lärarna måste kontinuerligt fortbilda sig för att hålla sina kunskaper aktuella och ta till sig nya undervisningsmetoder samt ta del av aktuell forskning. Det går att höja elevernas matematikkunskapsnivåer med rätt pedagogik och en positiv inställning från undervisande lärare. I Sala kommun har Ängshagenskolan med elever i årskurserna 4–6 arbetat med att förändra matematikundervisningen, vilket har gett positiva resultat. Intresset för matematik måste väckas på ett tidigt stadium, helst redan i förskolan. Genom lekar kan matematikundervisningen ta sin början. Inom många förskolor används så kallade matematikverkstäder. Dessa verkstäder är ett värdefullt verktyg för lärarna i deras dagliga undervisning och bidrar till att undervisningen blir mer spännande då fokus sätts på problemlösning. Matematikundervisningen vävs naturligt in i elevernas vardag. Inom finns det ett behov av att elever med utländsk bakgrund i ett tidigt skede får möjlighet att tillgodogöra sig matematikundervisningen på sitt modersmål – detta för att öka förståelsen så att eleverna hittar nyckeln för att lösa matematikens problem. Elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade i den grupp som har svårigheter med matematiken. Möjligheterna att utöka matematikundervisningen på modersmål bör stimuleras. För att öka intresset ytterligare för matematikundervisningen är det viktigt att koppla undervisningen till elevernas livssituation och framtida yrkesval. Vi anser att matematikundervisningen inom gymnasieskolan kan anpassas utifrån elevernas studieval och de krav som arbetslivet ställer som behörigheten till högskolan säkerställs. Större hänsyn måste tas till varje elevs förmåga och förutsättningar. ska komma väl ut i internationella jämförelser och vara bland de tio främsta länderna i matematik.
mot · H2021417 · 2014-11-07 00:00:00 — Stöd till företagare vid patenttvister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet att stödja små och medelstora företag vid patenttvister. De små och medelstora företagen har blivit allt viktigare för både sysselsättningen och den ekonomiska tillväxten i . har nettotillväxten av nya jobb nästan endast ägt rum i de här företagen. möter ofta mindre företag särskilda utmaningar som hindrar dem från att expandera och nyanställa. För att stärka den framtida svenska konkurrenskraften är det därför viktigt med en politik som skapar gynnsammare förutsättningar för små och medelstora företag. Ett hinder för företagande och innovationer är att man inte har resurser att driva patenttvister. När ett litet företag hamnar i en patenttvist med ett större internationellt företag händer det ofta att det lilla företaget väljer att inte driva saken vidare då man inte har resurser, varken kapitalmässigt eller sakkunskapsmässigt. Följden blir att det mindre företaget inte går vidare med affären. Detta hämmar innovationer och minskar antalet affärer som små svenska företag kan göra. Staten bör överväga möjligheter att ge stöd till små och medelstora företag som hamnar i internationella patenttvister.