mot · H102T15 · 2014-06-04 00:00:00 — Många framgångsrika städer, däribland , , , och , har insett att trängselproblem inte löses med utökad vägkapacitet för bilar. I stället för att ge bilarna mer utrymme prioriteras tillgänglighet och rörlighet för människor, vilket har ökat framkomligheten markant. Trots att det bryter mot allt sunt förnuft fortsätter regeringen att planera för nya dyra motorvägar i stället för att prioritera åtgärder som faktiskt leder oss närmare lösningen på klimatfrågan. Regeringen lägger ned järnvägsbanor och bygger ut flygplats i stället är flyget det transportslag som släpper ut mest per personkilometer.28 Trots detta vill regeringen ge statligt stöd till en utbyggnad av flygplatsen i . planeras nedläggning av den nordvästra delen av mellan och , vilket försämrar möjligheten att köra gods och persontåg på banan. Det är ytterst anmärkningsvärt att regeringen gör denna prioritering som leder till ökade klimatutsläpp. Många inrikesflygplatser i har dessutom stora problem att gå runt lönsamhetsmässigt och kostar skattebetalarna stora pengar. ligger dessutom i ett geografiskt läge som lämpar sig väl för tågresor. Såväl skogssektorn som turistnäringen i västra skulle gynnas av en järnväg till . Klimatförändringarna hotar hela skidnäringen. Om vi inte minskar våra utsläpp är risken stor att snön i är borta när flygplatsen står färdig. förslag för ett klimatsmart transportsystem Klimatrevidering av befintlig plan Såväl , , , och Transportstyrelsen som den statliga visar att förslag till nationell plan, som ligger till grund för regeringens beslut, inte leder till att klimatmålen nås. I stället finns det mycket som talar för att den leder till ökade utsläpp. anser att det är helt orimligt att lägga på en plan som inte leder oss närmare en lösning på klimatfrågan. känslighetsanalys av planen slår fast att över hälften av alla väginvesteringar skulle bli olönsamma om trafikutvecklingen skulle minska , vilket krävs för att uppfylla klimatmålen.29 Mot bakgrund av detta föreslår vi att planen revideras så att projekt och åtgärder som inte går att motivera utifrån klimat- och trafiksäkerhetssynpunkt prioriteras bort till förmån för åtgärder som i stället bidrar till den nödvändiga omställningen mot mer klimatsmarta transporter och ett transportsnålt samhälle. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Vid en klimatrevidering skulle enligt kostnaden för väginvesteringar minska med mer än hälften.30 Det skulle innebära att ca 40 miljarder skulle kunna överföras till satsningar på kollektivtrafik och järnväg. har valt att inte gå riktigt så långt utan väljer att omfördela ca 30 miljarder , vilket är mer i linje med vad regeringens FFF-utredning föreslår.31 Två motorvägsprojekt som skulle falla bort vid en klimatrevidering är Förbifart och Österleden. Enligt bedömning kommer Förbifart att kosta 32,3 miljarder inklusive de extra kapacitetsåtgärder på /E18 och E18 som måste till som en följd av motorvägen. Av detta finansieras 8,4 miljarder genom statliga medel från den nationella planen. Till Österleden vill regeringen anslå 2 miljarder bara till utredning och projektering. Sammanlagt handlar dessa projekt om 10,4 miljarder som i stället satsar på klimatsmart infrastruktur. Vid en klimatrevidering är det viktigt att beakta trafiksäkerhetsaspekter så att trafikfarliga vägar åtgärdas på ett kostnadseffektivt sätt. E20 genom är ett exempel på en väg som behöver åtgärdas. prioriterar den lösning som förordat som mest kostnadseffektiv, dvs. mötesseparerad två-plus-ett-väg i befintlig sträckning med plankorsningar. Det skulle innebära en halvering av kostnaden jämfört med regeringens förslag, från 6,5 till 3,25 miljarder.32 33 Dessa pengar vill vi i stället satsa på att bygga ut och förbättra järnvägen. Vårt förslag med två-plus-ett-lösning går snabbare att färdigställa, vilket skulle innebära att vi kan höja säkerheten på vägen snabbare. Trots att inrikesflyget i kräver stora subventioner för att gå runt och innebär stora kostnader för både skattebetalare och klimatet väljer regeringen att satsa på att bygga ut ännu fler. I transportplanen anslås i statligt investeringsstöd till en ny landningsbana i . lägger man ned delar av nordvästra delen av mellan och . vill göra tvärtom. Vi vill rusta upp Västerdalsbanan och andra regionala banor (se nedan). föreslår att den totala ramen utökas med till . Av de extra anslagen går till banunderhåll och resterande 49 miljarder till järnvägsinvesteringar. Läs mer om våra anslag nedan eller i motion 2012/13:T11 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem. I kapacitetsutredning finns en välgrundad beskrivning av de brister i storstadsområdenas infrastruktur som leder till stora kostnader för samhälle, näringsliv och individer. En övergång från nuvarande persontransporter till yteffektiva former av förflyttning skulle minska trängsel och ge plats för bostadsbyggande och mer grönska i städerna. ställer sig bakom förslag om att inrätta ett stadsmiljömål som innebär att ökningen av persontransporter i tätorter ska ske med kollektivtrafik, cykel och gång så att biltrafiken kan minska. Även Delegationen för hållbara städer föreslog en nationell politik för en hållbar stadsutveckling. Målen om fossilbränsleoberoende går inte att nå utan att bilresorna minskar kraftigt i städerna där det är lättast att erbjuda alternativ till bilen. föreslår att staten tecknar stadsmiljöavtal med de kommuner som tydlgt förbinder sig att genom markanvändning och på andra sätt verka för stadsmiljömålen. Via avtalen kan kommunerna erhålla statsanslag till den infrastruktur för kollektivtrafik och cykel som bedöms lämplig för att biltrafiken ska minska. bedömer att det behövs 30 miljarder –2025 till stadsmiljöprogrammen. Medel föreslås komma från väginvesteringar i den nationella transportplanen.34 I bl.a. och finns goda erfarenheter av liknande upplägg där kommunerna framgångsrikt kunnat erbjuda invånarna alternativ till bil. Attraktivare kollektivtrafik, fler cykelvägar, en effektivare godslogistik, trängselskatter, rätt att ta ut skatt på privata p-platser och möjlighet att via lokala trafikstadgor reservera parkering för bilpoolsbilar är exempel på förslag från på hur kommuner kan underlätta minskat bil- och fossilberoende. Med utgångspunkt i förslag föreslår därför ett kraftigt stadsmiljöprogram med satsningar på bl.a. kollektivtrafik, cykel och järnväg. Totalt avsätter vi till medfinansiering av projekt och åtgärder som bidrar till ökad andel kollektivtrafik, gång och cykel och minskad andel bil- och lastbilstrafik i städerna. I programmet ingår ett särskilt stöd till utbyggnad av spårvägar och tunnelbana, och cykelsatsningar. Även särskilda satsningar på regionaltåg finns med, vilket underlättar för klimatsmart resande kring och mellan städer. Satsningar på järnvägen är en nyckelfaktor i den gröna omställningen av . största fördelar för persontransporter är stor kapacitet att transportera många människor i höga hastigheter. Viktiga funktioner är bl.a. arbetspendling samt affärsresor och mellan befolkningscentrum. Inriktningen ska vara att järnvägen så långt möjligt ska kunna ersätta bil- och flygresor. Det förutsätter att en tågresa är snabbare än bilen och billigare än flyget. När det gäller godstransporter har järnvägen sin givna plats framför allt för stora, tunga och skrymmande transporter och på avstånd längre än . För att godstransporterna ska vara konkurrenskraftiga måste järnvägen kunna erbjuda en hög kapacitet, snabba transporter, god logistik och hög tillförlitlighet. Tyvärr finns här stora brister i form av eftersatt underhåll, flaskhalsar och bristande spårkapacitet som i många fall motverkar möjligheten för järnvägstransporter att öka sina marknadsandelar. tillför ytterligare ca eller totalt –2025 till banunderhåll. Med tanke på den senaste tidens diskussion kring felbedömning av kostnaden för järnvägsunderhållet är vi beredda att se över denna summa och vid behov omprioritera alternativt utöka ramen så att ytterligare resurser kan läggas på järnvägsunderhåll. satsar totalt 65 miljarder mer än regeringen på järnvägsinvesteringar –2025 fördelade med på fyra större projekt och på ett flertal medelstora och mindre projekt. Norrbotniabanan, etapp 1. var i förhandlingarna inför den nationella planen 2004–2015 pådrivande för att medel skulle anslås för att påbörja projekteringen av en ny kustjärnväg mellan och . Det har resulterat i ett omfattande utredningsarbete, där det nu finns färdiga järnvägsutredningar med beslut om sträckning (korridorer) för hela sträckan. Projektet har stor betydelse för arbetspendling, godstransporter och utveckling av näringslivet i de två nordligaste länen. Projektet är också nämnt i förslag till stomnät i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), vilket innebär att kan beviljas EU-bidrag. Det är därför angeläget att byggandet av banan inleds . Vi föreslår därför att i en första etapp –ska ingå i planen till en uppskattad kostnad i storleksordningen . Ostkustbanan –och –. Det är positivt att regeringen vill påbörja utbyggnaden till dubbelspår mellan och Dingersjö. Ostkustbanan är en av mest belastade järnvägssträckor. En kapacitetsförstärkning har blivit än mer angelägen för att fullt ut kunna utnyttja potentialen i de utbyggnader som skett längre norrut genom och . Även mellan och behöver byggas ut, se nedan. Totalt är berett att satsa tio gånger så mycket som regeringen och föreslår därför att avsätts till en partiell dubbelspårsutbyggnad mellan och utöver vad regeringen satsar. –, höghastighetsbana hela sträckan. I regeringens plan ingår en utbyggnad av en ny bana på mellansträckan –via flygplats. Detta är bra, men inte tillräckligt då den fulla potentialen av en sådan bana knappast kommer att kunna tillgodogöras om den ska kopplas till nuvarande kapacitetssvaga och långsamma banor närmast respektive . föreslår därför att även dessa delar, –och –, ska ingå i planen. Kostnaden för dessa delar uppskattas till storleksordningen . –, fyrspår/höghastighetsbana. Denna del av är starkt belastad av såväl växande godstrafik som snabbtåg, regional- och pågatåg. Inte minst innebär det svåra kapacitetsproblem med en så varierande trafik i olika hastigheter. Denna bana bör därför byggas ut till fyra spår på ett sådant sätt att den senare kan bli en länk i en kommande höghastighetsbana till . föreslår att ca anvisas i planen, vilket torde räcka till att en stor del av utbyggnaden kan genomföras . Medelstora och mindre projekt Utöver ovannämnda större strategiska investeringar finns också många angelägna medelstora och mindre investeringar som väsentligt skulle förbättra järnvägens kapacitet och attraktivitet på många platser runt om i landet. föreslår därför att ramen för järnvägsinvesteringar utökas med ytterligare för att inrymma ett antal sådana projekt. Det finns ett antal mycket angelägna åtgärder för att kunna öka godstrafiken på befintliga banor. Dessutom behövs medel för att förbättra möjligheterna att kombinera transporter med järnväg och sjöfart. Vi utökar ramen med ytterligare för att tidigarelägga och genomföra fler av dessa angelägna projekt. Ett exempel är utbyggnaden mellan och Degerön där regeringen inte anslår tillräckligt för att bygga dubbelspår på hela sträckan . –, etapp 1. Dagens bana är kurvig och tar en lång omväg jämfört med en rät linje mellan orterna. Förstudien har visat att restiden kan kortas med eller mer med en ny dragning på sträckan, vilket har stor betydelse för både den lokala trafikens konkurrenskraft och all person- och godstrafik till och från orter norr om . vill bygga en första etapp av banan, delen närmast , under kommande planperiod. Dalabanan ––. Det finns ett stort behov av att förbättra kapacitet och restider på banan mellan och . Dalabanan är också viktig för godstrafiken. Därför föreslår kapacitetsåtgärder och en dubbelspårsutbyggnad mellan och . Ostkustbanan, fyrspår Myrbacken–, etapp 1. Mellan och reser ca 40 000 personer . Ökningen var mot prognostiserade 26 procent.35 Allt talar för att ökningen kommer att hålla i sig så länge det finns kapacitet i järnvägssystemet. Tyvärr drabbas resenärerna väldigt ofta av förseningar och inställda tåg. Därför gör vi en satsning på sträckan Myrbacken–. Myrbacken är den punkt där de söderifrån kommande dubbelspåren från och förenar sig till bara ett dubbelspår vidare mot . Trafiken kommer att kunna öka ytterligare, bl.a. med fler persontåg och godståg till den nya kombiterminalen i . och kommun har inriktat sina respektive översiktsplaner på att få till stånd tågstopp i Bergsbrunna respektive Alsike, vilket är omöjligt med dagens dubbelspår. En första etapp av fyrspårsutbyggnad ingår i planen, för att möjliggöra för en hållbar stadsutveckling och för att skapa förutsättningar för fler att övergå från att pendla med bil till att pendla med tåg. Sydostlänken, (–)–. Innefattar en upprustning av befintlig bana –och en ny bana vidare söderut för anslutning till Blekinge kustbana. Länken skulle innebära väsentligt förbättrade möjligheter för godstrafiken till sydöstra , hamnarna i och för bl.a. stora företag som i och i . Den skulle även innebära en välkommen avlastning av söder om . Pott för regionala banor. föreslår en särskild pott på för trimning och förbättringar för ett antal regionala banor som har stor betydelse för godstrafik och lokal persontrafik. Förbättringarna kan t.ex. avse mötesspår, bärighet och signalåtgärder. med tvärbanor har en stor potential för en ökad godstrafik. mellan och bör rustas upp som omledningsmöjlighet för godstrafiken och för lokal persontrafik. I behövs ökad kapacitet på Värmlandsbanan inklusive resecentrum i . Regeringens satsning på 422 miljoner är otillräcklig och ligger för långt fram i tiden. behöver trimmas med bl.a. mötesspår och Lysekilsbanan rustas upp för att åter kunna användas. I kan åtgärder på Älvsborgs-, Kinnekulle-, Viskadals-, och Karlsborgsbanorna förstärka den positiva trenden med en ökande regionaltågtrafik. I östra och finns förslag på åtgärder som möjliggör ökad och mer attraktiv trafik på Stångådals- och Tjustbanorna för både gods- och persontransporter, samt en hastighetsanpassning på sträckan –. I behövs en hastighetsanpassning till på sträckan –, delvis dubbelspårsutbyggnad –och fler mötesspår –. Dessutom behövs en utbyggnad till dubbelspår på delar av Markarydsbanan för ökad turtäthet för Pågatågen planeras att gå till efter att färdigställts. Särskilda utredningsuppdrag för snabbare tåg –och –. tar det och att åka tåg mellan och och mellan och . sker 1,3 miljoner flygresor mellan de båda huvudstäderna. För att minska transportsektorns klimatutsläpp och öppna upp för nya arbetsmarknadsregioner föreslås en åtgärdsvalsstudie för båda sträckorna. Målet är att halvera restiderna till tre respektive . Statligt stöd till utbyggnad av spårväg i större städer Tack vare spårvägen har många städer runt om i både fått en mer attraktiv stadsmiljö och lockat över fler till kollektivtrafiken. har i tidigare budgetar föreslagit att staten ska avsätta medel för att stödja utbyggnaden av spårbunden kollektivtrafik i städerna.36 –2015 avsätter vi 12 miljarder till städer som vill bygga spårväg och tunnelbana. Denna pott blir en del av stadsmiljöprogrammet och kommer att beviljas de kommuner som kan visa att investeringarna bidrar till att uppfylla stadsmiljömålet. Statligt stöd till cykelinfrastruktur Den statliga cykelutredningen37 slår fast det forskningen och cykelorganisationerna länge varit överens om: Det viktigaste är pengar. När det byggs fler cykelbanor ökar cyklandet. har –2021 avsatt en knapp miljard kronor till cykelåtgärder, vilket motsvarar ny cykelväg. I förslag till ny transportplan 2014–2025 sänks ambitionerna och de föreslagna satsningarna motsvarar endast cykelväg.38 anser att de satsningarna är otillräckliga och föreslår en omprioritering inom budget till förmån för cykelåtgärder och öronmärker under den nya planperioden –2025 för cykelåtgärder. Dessa pengar blir en del av stadsmiljöprogrammet, där de antingen kan användas till nya statliga cykelvägar eller som bidrag till kommuner för att anlägga cykelvägar eller för att införa s.k. stadsgator där olika transportsätt kan kombineras på ett säkert sätt. Där ingår även att förbättra för gångtrafikanter. Cykelpengarna kommer även att finansiera infrastruktur utanför städerna. På så sätt blir det lättare att välja cykeln även på längre sträckor och mellan städer. Sjöfarten är en viktig pusselbit i omställningen till klimatsmarta transporter. drygt 50 hamnar och vattenvägar har en stor potential att avlasta vägnätet och därmed minska klimatbelastningen. finns en stor outnyttjad potential. av våra inrikes godstransporter körs på köl, att jämföra med övriga där ofta en fem gånger så stor andel av godset fraktas på vattenvägarna. Genom att flytta över transporterna från väg till vatten minskar vi koldioxidutsläppen och gör vägarna mer trafiksäkra. säger ja till regeringens sjöfartssatsningar. ser vi stora behov som inte blir tillgodosedda, inte minst i där slussarna i behöver bytas ut . Därför satsar ytterligare 250 miljoner så att ombyggnaden av slussarna kan påbörjas . För att sjöfarten ska kunna öka sin marknadsandel föreslår också att en vägavgift för tunga lastbilar införs. finns endast ban- och farledsavgifter, vilket skapar snedvridna konkurrensvillkor. It och bredband – det femte transportslaget De fyra transportslagen järnväg, väg, sjöfart och flyg fungerar inte utan det femte – data och telekommunikation. Stora klimatvinster kan göras med hjälp av it. Det handlar t.ex. om att ersätta en del av de tvungna flygresorna med videokonferenser. Företaget lyckades minska antalet tjänsteresor genom ett målinriktat arbete och med it som verktyg. anser att staten måste ta ett större ansvar för it-infrastrukturen. Vårt mål är att samtliga hushåll och fasta verksamheter i ska ha tillgång till snabbt bredband . För att läsa mer om it- och bredbandsförslag, se vår motion 2013/14:T289 Statens ansvar för bredbandsutbyggnad. 2012/13:3 s. 1. IEA, World Energy Outlook , s. 231. , Målbild för ett transportsystem som uppfyller klimatmål och vägen dit, 2012:105, s. 7. , Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen?, RiR 2012:7, s. 85. , Målbild för ett transportsystem som uppfyller klimatmål och vägen dit, 2012:105, s. 28. 2012/13:25, Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem, s. 24. , pm, Minskade utsläpp av koldioxid från vägtrafiken, . Regeringsbeslut dnr N2012/6395/TE, s. 21. (2013). Minskade utsläpp av växthusgaser från vägtrafiken. Ekot (2013). (2012). Bristanalys av kapacitet och effektivitet i transportsystemet – bristanalys till och med , s. 8. SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg, s. 775. (2013). Yttrande avseende Förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025. (2013). Yttrande över förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025. Ekot (2014). Producent: , , . (2013). Känslighetsanalyser av investeringsobjekt i förslag till nationell transportplan 2014–2025, s. 13. SOU 2012:70 Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv s. 15. Nationell transportplan 2014–2025, s. 1. WSP (2013) Samhällsekonomisk bedömning av granskningshandling till regional cykelplan för . Nationell transportplan 2014–2025, s. 1. förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025, s. 35. , dnr 2014:275, . (2012). Stadens triumf – hur vår största uppfinning gör oss rikare, smartare, grönare, friskare och lyckligare, s. 111. Bygger på antagande om att genomsnittligt antal passagerare per bil är 1,3, vilket framkom i den nationella resvaneundersökningen RES 2005–2006. Per (2008). Bilsamhället – ideologi, expertis och regelskapande i efterkrigstidens , s. 48. (2008). Klimatpåverkan från utrikes resor. 2008:7, s.12. Känslighetsanalyser av investeringsobjekt i förslag till nationell transportplan 2014-2025. (2013). Känslighetsanalyser av investeringsobjekt i förslag till nationell transportplan 2014–2025, s. 13. I den statliga på väg föreslås att 30 miljarder tas från väginvesteringar i den nationella planen till satsningar i städer som leder till minskad klimatpåverkan, s. 866. (2012). Åtgärdsvalsstudie, E20 Genom . (2014). Pm, Utbyggnad av genom . SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg, s. 866. Yttrande om kapacitetsutredning. i län, s. 2. För mer detaljer kring detta förslag, se separat pm Attraktiv spårväg i svenska städer. SOU 1212:70 Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv, s. 15. förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025, s. 35.