mot · H2023003 · 2014-11-11 00:00:00 — föreslår därför införandet av en Östersjömiljard jämnt fördelat . Övergödning av vatten föranleder även åtgärder på land. Nationellt vill fortsätta ansträngningarna med att minimera näringsläckaget från jordbruket, parellellt med ett bevarande av näringen som sådan, genom finansiering av pilotprojekt i medelstor skala. Bland annat kan strukturkalkning lyftas fram, en åtgärd som underlättar upptag av näringsämnen och därmed har potential att minska läckaget. Östersjöproblematiken ges en ökad prioritet. För att minska problemet bör även samarbeta med övriga på olika sätt. Bland annat genom Helcom är beredda att bredda och fördjupa regionalt samarbete på detta område. 12.1.2 ENERGIEFFEKTIVISERING OCH FORSKNING Som ett led i vår ambition att ta ur oljeberoendet, samt för att utveckla den inhemska energiindustrin, väljer vi också att avsätta resurser till en ökad satsning på energiforskning. På kommer inte subventioner till enskilda energislag att lösa några problem; på måste miljövänliga och förnybara energislag kunna hävda sig själva på marknaden. Sett ur ett internationellt perspektiv ligger i framkant på miljöområdet. Även om det ännu återstår saker att göra här hemma går det i många fall att göra mycket mer för samma, eller mindre, resurser i andra delar av världen. Delar av utlandsbiståndet ska därför användas till offensiva och resurseffektiva satsningar mot de globala miljöproblemen med prioritet mot vatten och sanitet. För att ytterligare förstärka arbetet för att förbättra den globala miljön vill öka anslagen för klimatsatsningar i tredje världen. 12.1.4 ÅTGÄRDER FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD OCH SKYDD AV NATUR Förvaltning av skyddad natur är ett eftersatt område. Arealerna av skyddade områden har expanderat kraftigt, men skötseln av dessa har inte prioriterats i tillräcklig grad. För att dessa biologiska värden ska bevaras och utvecklas krävs insatser. ser ett stort värde i skötseln av dessa områden och välkomnar regeringens ambitionshöjning på området. vill dock höja ambitionen ytterligare för skyddade områden och vill därför öka anslaget till åtgärder för värdefull natur med ytterligare 200 miljoner jämnt fördelat . När det kommer till regeringens förslag att kraftigt öka anslagen för expansion av de skyddade områdena vill avvakta en djupare analys av vilka konsekvenser detta får för skogsbruk, landsbygden i stort och den eftersatta skötseln av befintliga områden. föreslår därför att anslagen till skydd av värdefull natur ligger kvar nivå. Detta bidrar till att man kan frigöra kraftiga resurser till att utveckla skötseln av de skyddade områdena. 12.1.5 NEJ TILL UTBYGGNAD AV SUBVENTIONERAD VINDKRAFT är inte negativa till vindkraften som energikälla, men vi ser inte hur vindkraften skulle kunna bli en del av baskraften då den inte kan bidra med elproduktion eftersom effekten varierar utifrån rådande väderförhållanden. En storskalig utbyggnad av vindkraften kommer kräva en kostsam utbyggnad av såväl stamnät som regionnät samt skapa behov av en omfattande upprustning av landets befintliga vattenkraftverk för att dessa ska kunna fungera som reglerkraft för stora mängder vindkraft. Vindkraftverk bör företrädesvis placeras i glesbefolkade delar av landet. Om fastighetsägare drabbas av sänkt marknadsvärde till följd av en vindkraftsetablering bör de ersättas ekonomiskt av ägaren till vindkraftsparken. Stor hänsyn måste tas till den lokala opinionen samt till miljö- och naturintressen. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid utgöra grunden för svensk energiförsörjning. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi. Hushållen skulle dessutom riskera att bli drabbade av högre elpriser och ökad import av elektricitet som i många fall produceras med fossila energikällor. Kärnkraftverken börjar dock bli ålderstigna och det finns ett stort behov av att ersätta befintliga reaktorer med nya. ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft. Vi vill satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand . Gränsen på tio kärnkraftverk bör omprövas för att undvika överlappningsproblem mellan gamla och eventuella nya verk. Statliga kan vara en av flera betydelsefulla aktörer när det gäller att ersätta befintliga kärnkraftreaktorer och även bygga nya kärnkraftverk. För att stimulera byggandet och skapa incitament för att förnya reaktorer slopar vi den orättfärdiga effektskatten, vilken är en direkt straffskatt på kärnkraft och som inte utgår på övriga energislag. Ingen effektskatt kommer att utgå på reaktorer som installeras efter den 1a . På lång sikt, när nuvarande reaktorer är utbytta, beräknas reformen kosta . En dylik reform väntas också leda till lägre energipriser, eller i vart fall till minskade prisstegringar. Reformen bedöms inte ha några budgetära effekter för kommande budgetperiod. vill medverka till en bred parlamentarisk överenskommelse avseende forskning samt förnyad satsning på kärnkraften. vill se en satsning på en svensk forskningsreaktor kring fjärde generationens kärnkraft. Uträkningen bygger på den skrivelse som överlämnades till och där budget var satt till . 12.2.1 FÖRENKLADE BYGGNORMER FÖR STUDENTBOSTÄDER anser att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem, vilket man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen med slopad fastighetsavgift som följd. Vi vill avskaffa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder. Vi vill förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga fastigheter. Främst är det hissnormen och andra normer som vi vill förändra så att det smidigare och billigare ska gå att producera studentlägenheter. 12.2.2 SKATTEFRITT ATT HYRA UT BOSTAD vill göra det skattefritt att hyra ut en del av bostaden men också skattebefria andrahandsuthyrningen och göra reglerna för denna typ av uthyrning mer flexibla. Den statsfinansiella kostnaden blir liten för dessa förändringar och det blir ett lågt pris att betala för att lösgöra ett stort antal bostäder för unga och studenter. Dessa tvingas ofta tacka nej till arbete eller utbildning då de inte hittar ett boende. Mycket talar för att dessa boendemöjligheter skulle kunna uppstå just i storstadsregionerna där bostadsbristen är som störst. De samhällsekonomiska vinsterna skulle bli stora när vår bostadsyta nyttjas på ett mer effektivt sätt. anslår ökade medel för såväl utveckling som vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Utöver de kraftfulla satsningarna som dubbelspår på , upprustning och elektrifiering av och projekteringsstart för Norrbotniabanan vill vi införa marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, motsvarande av hela utgiftsområde 22 – Kommunikationer. Marknadspotten syftar till att snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar i näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Fungerande infrastruktur är avgörande för industri, företagande och den regionala utvecklingen, och vägen mellan rikets två största städer är på långa sträckor kraftigt undermålig, inte minst i . Den underdimensionerade standarden på vägen ger upphov till dålig framkomlighet och försämrad trafiksäkerhet. Allvarliga olyckor är oacceptabelt frekventa. Beroende av vägstandard så beräknas kostnaderna för de viktigaste sträckningarna till mellan 4,8 och och tidsplanen för ett helt färdigt projekt beräknas till mellan 6,5 och i ”Åtgärdsstudie, E20 Genom ”. föreslår en omedelbar projekteringsstart med snabbast möjliga byggstart för att bygga ut viktiga delar av till motorväg/mötesfri 2+2 väg. Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att landet ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer. ska vara en framträdande kunskapsnation och vi avser därför utöka forskningsanslagen inom högskolorna och universiteten under den kommande budgetperioden. Vi ska ligga i framkant i områden som kärnfysik, genteknik, nanoteknik, informationsteknik, rymdteknik, mineralogi, geovetenskap och skogsforskning. Om åter ska bli ett land med världsledande konkurrenskraft i högteknologiska och avancerade sektorer kan vi inte endast förlita oss på att marknaden tillskjuter det efterfrågade kapitalet. Staten finansierar och driver redan grundforskning och privat forskning på olika plan. Vi ser det som en självklarhet att också öka anslagen till statlig forskning för att bredda och vitalisera redan befintlig forskning i landet. Även här ser vi en enhet bestående av utbildning, forskning, företagande och arbetsmarknad. ser ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar de företag som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. En ökad tillgång på riskkapital bedömer vi vara av vikt för att stärka landets konkurrenskraft. Vi föreslår en extra vinstutdelning från på under förutsättning att vinstutrymmet finns. är hela parti. Det innebär att vi också är ett parti för rikets huvudstad – . I bor drygt två miljoner människor. står för en betydligt större del av hela den svenska bruttonationalprodukten än vad som kan förväntas givet befolkningsmängden. Bruttoregionalprodukten (BRP) per invånare i låg på medan riksgenomsnittet låg på , en överrepresentationsfaktor motsvarande 1,37. Det innebär alltså att trots att utgör bara drygt en femtedel av befolkningen, så produceras nästan en tredjedel av alla varor och tjänster i . I förlängningen innebär det att hinder mot tillväxten i kommer att bli kännbara, inte bara för huvudstaden, utan för hela riket. Det enskilt största tillväxthindret i är den bristande tillgången till bostäder. Detta medför en slags geografisk missmatchning i bemärkelsen att det finns företag som vill anställa, att det finns kompetent arbetskraft att tillgå, men att arbetskraften inte finns inom rimligt pendlingsavstånd från arbetsplatsen och/eller saknar möjlighet att flytta närmre arbetsplatsen. Det innebär vidare att det inte är tillräckligt att enbart kräva fler bostäder, utan också att satsa kraftigare på transportinfrastruktur så att större delar av arbetskraften hamnar inom ett godtagbart pendlingsavstånd. Det är heller inte rimligt att bygga prisvärda bostäder en masse någorlunda centralt i . Å ena sidan är markpriserna mycket höga, å andra sidan uppskattar stockholmarna de grönområden och parker som inte redan har exploaterats. Tillgänglighet till effektiv transportinfrastruktur i kranskommunerna är en förutsättning för att bygga attraktiva bostadsområden. För att tillväxten i inte ska hindras mer än vad som redan skett ser det som en statsangelägenhet att transportinfrastruktur, med fokus på tunnelbanan, utvecklas. Detta är kostsamma projekt och ser det därför som rimligt att staten går in med en betydande andel av finansieringen. 13.1 NEJ TILL HÖJDA TRÄNGSELSKATTER är mycket kritiska till de friheter som förhandlingspersonen tagit sig avseende beskattande av bilpendlande stockholmare. Utöver nuvarande trängselskatt, som genomfördes på ett demokratiskt tvivelaktigt sätt och som regionen alltså inte kan tillgodogöra sig som sina egna medel, föreslås inom ramen för Stockholmsförhandlingen en massiv utveckling av skatten. Man föreslår dels en chockhöjning av den befintliga skatten , dels införda trängselskatter på . Totalt väntas stockholmarna bidra med ytterligare i trängselskatter, som alltså staten och inte regionen kan tillgodogöra sig. har arbetat såväl lokalt som i mot införandet av nya trängselskatter i och kommer att verka lika målmedvetet mot att dessa skatter pådyvlas stockholmarna. 13.2 UTBYGGNAD AV TUNNELBANAN De mest prioriterade delarna av en utbyggnad av tunnelbanenätet anses vara en sträckning från till , samt en avgrening av blå linje som ansluter till grön linje mot företrädesvis , vilket får till följd att nuvarande linje 19 byter färg från grön till blå. Därutöver prioriteras en förlängning av blå linje till . En förlängning är också nödvändig till Hagastaden. är positiva till utbyggnaden så som den föreslås inom ramen för Stockholmsförhandlingen. Den totala kostnaden för den föreslagna utbyggnaden, inklusive fordon och depåer, väntas uppgå till . är däremot kraftigt negativa till det finansieringsförslag som förhandlats fram. I Stockholmsförhandlingen indikeras att regeringen är beredd att ta ett visst finansieringsansvar, givet att Stockholmskommunerna själva bygger bostäder på beställning. ”Ju fler bostäder ni bygger, desto mer tunnelbana får ni”, är förhandlingspersonen mantra. Går man in på djupet visar det sig dock att staten inte alls är särskilt givmild gentemot stockholmarna. Man tillgodoräknar sig nämligen själv trängselskatten, som påtvingats stockholmarna, och betraktar den som ett statligt bidrag till och inte som en del av regionens egna finansiering. Detta är givetvis löjeväckande och snudd på kränkande. Förhandlingspersonen föreslår också att nya skatter påförs stockholmarna för att samlas in av staten och sedan återbördas till i form av ”bidrag”. Man öppnar vidare upp för finansiering genom en lånefacilitet i . Den faktiska medfinansieringen från statens sida uppgår till enbart , av totalen på . Staten bidrar alltså med mindre än en sjundedel i detta för riket viktiga transportinfrastrukturprojekt. är ett pragmatiskt parti. Vi ser att är i behov av förbättrad transportinfrastruktur, vi ser att detta är ett projekt som är för stort för att drivas på kommunal- eller landstingskommunal nivå och vi ser att en minskad tillväxt i blir smärtsamt för hela riket. ifrågasätter hur förhandlingspersonen väljer att peka med hela handen kring hur, var och hur många bostäder som måste byggas för att staten ska hjälpa till med att finansiera en tunnelbaneutbyggnad. Kommunen, eller i vart fall regionen, ska ha ett betydligt större inflytande över bostadsprojekt på hemmaplan. Det ligger i varje kommuns egenintresse att öka sin skattebas genom att skapa attraktiva boendemiljöer så att fler väljer att bosätta sig just där. Staten ska således inte tvinga fram nya miljonprogramsområden mot den enskilda kommunens vilja. Det konkreta bostadsbehovet kan heller inte analyseras utan att ta hänsyn till invandringens volymer samt till den så kallade ebo-lagen. invandringspolitik skulle medföra en drastiskt minskad invandring och följaktligen minska efterfrågan på bostäder, som ett avskaffande av ebo-lagen skulle underlätta situationen för i huvudsak storstäderna. motsätter sig också kraftigt att kommuner ska tvingas ha ett mottagande av nyanlända. Frågan om mottagande och att upprätta avtal med ska ligga under jurisdiktion. Det är målsättning att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en hög internationell kvalitet. Det är därför av största vikt att vi kan erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna inom vården, prövade och avancerade behandlingsmetoder, den senaste tekniken och väl fungerande läkemedel. Allt detta behövs för att på bästa sätt kunna bota, lindra samt förebygga sjukdomar och ohälsa. Det är för oss en självklarhet att alla patienter ska ha rätt till likvärdig vård av högsta kvalitet och tillgänglighet, oavsett var i landet de bor. För att vi ska närma oss målet om en svensk sjukvård i världsklass krävs det att tillgängligheten till vård förbättras. Att vi utvecklar och förnyar sjukvården, att kroniska sjukdomar behandlas inom rimlig tid och att patienter får en kvalificerad palliativ vård i livets slutskede. Allt detta så att fler personer med dödliga sjukdomar kan räddas till livet och få möjligheten till fortsatt fullgott liv. Det är för oss självklart att sjukvården ska vara gemensamt skattefinansierad och ges till alla medborgare efter behov. Minskningen av antalet vårdplatser har varit ett kontinuerligt problem som ännu inte fått en legitim lösning. Detta anser vara en felprioritering då vi har en växande befolkning med ett större behov av hälso- och sjukvård. Platsbrist leder till försämrad vård och risk för felaktiga diagnoser. Det ska inte vara så att sjukvården är så pass överbelastad att det inte går att ge vård oavsett tidpunkt eller sjukdom. Bristen på vårdplatser riskerar patienters liv vid akuta fall eller större katastrofer då det inte finns möjligheter att behandla på plats. Att komma tillrätta med vårdplatsbristen är en av sjukvårdens enskilt viktigaste frågor. Det har tidigare funnits exempel om enskilda avdelningar som har så få platser att patienterna tvingas få vård i korridorer, matsalar eller expeditioner. Ett större problem uppstår när patienter skickas till en annan avdelning där plats finns men där vårdpersonalen kan sakna rätt kompetens och utrustning. Riskerna att patienter inte får den behandling som egentligen behövs eftersom vårdpersonalen är stressad, inte har rätt information och är överbelastad, kan då förekomma. oroas av att se hur en alltför stor och riskfylld neddragning av antalet vårdplatser har ökat. En minskning på cirka 400 platser innebär att vi har knappa 25 000 vårdplatser, varav den somatiska korttidsvården utgör ca 20 000, motsvarande 2,6 platser per 1 000 invånare. Detta innebär att numera ligger i den absoluta botten bland jämförbara . Platsbristen leder inte bara till en försämrad vård och garanti för patienterna, den ökar sjukhusrelaterad dödlighet, ger längre vårdtid och en högre kostnad för vårdgivaren än vad som egentligen skulle behövas. Bristen bromsar även akutmottagningens funktion, vilket gör att patienterna får vänta onödigt länge på behandling. Patienter i behov av intensivvård tvingas vänta allt för länge, vilket riskerar liv och föranleder utvecklingar som vi i normalfallet skulle kunna förhindra. ser det därför som högst angeläget att öka antalet vårdplatser och att gällande vårdgaranti kompletteras med rätten att vid behov garanteras en vårdplats på rätt klinik, bemannad med rätt kompetens. 14.1.2 AVSKAFFAD PATIENTAVGIFT FÖR ÄLDRE 85+ vill att vården ska utgå från människans behov och individanpassningen är en viktig nyckel för att fler uppsöker sjukvård i rätt skede. När man väl är i behov, förekommer det att vissa avstår från att uppsöka den vård som faktiskt behövs, vilket senare kan leda till större besvär och fler besök än vad som egentligen vore nödvändigt. Orsakerna till att man undviker att uppsöka den vård som behövs är flera, ett skäl för många är dock att sjukhusbesöken kan vara dyra, vilket blir särskilt påtagligt om ekonomin redan är ansträngd. En grupp som är i särskilt behov av extra stöd är våra äldre, inte minst äldre kvinnor, som ofta har låg pension. Som ett komplement till våra satsningar inom äldreomsorgen vill vi minska de ekonomiska trösklarna för äldre sjuka så att de söker sig till vården i ett tidigt skede och därmed kan undvika att bli inlagda på sjukhus. Vi föreslår därför en riktad satsning som medför att alla som är ska få avgiftsfria läkarbesök, sjukvårdande behandling och provtagning i den öppna hälso- och sjukvården för att förebygga akuta, kostsamma och ibland även livsavgörande vårdbesök. 14.1.3 OBLIGATORISK HÄLSOKONTROLL AV NYANLÄNDA förordar obligatoriska hälsoundersökningar för alla individer som söker svenskt uppehållstillstånd. Detta fyller en viktig samhällsfunktion då farliga och snabbt spridande sjukdomar som inte finns i kan upptäckas och behandlas . innebär en satsning som denna att de nya invånarna, i likhet med infödda svenskar, redan från början etablerar en god kontakt med den svenska vården. Faktum är att av samtliga nyupptäckta fall av hiv i , återfanns hos den invandrade befolkningen. 14.1.4 ÅTERSTÄLLNING AV HÖGKOSTNADSSKYDDET är fortsatt negativt inställda till den höjning av högkostnadsskyddet som genomförts. Höjningen innebar en försvårad situation för många sjuka och äldre som tvingas lägga ännu större delar av sin disponibla inkomst på läkemedel och sjukhusbesök. Vi återställer högkostnadsskyddet till för besök inom den öppna hälso- och sjukvården respektive för läkemedel. anser att alla som har behov av palliativ vård i livets slutskede oavsett diagnos ska kunna få det av kompetent och välutbildad personal oberoende av bostadsort. Vården vid livets slut ska präglas av värdighet, omtanke och respekt för patienten. Rätten till fullgod smärtbehandling ska vara en självklarhet, liksom psykologiskt, socialt och andligt eller existentiellt stöd för patienter och närstående. När livets slut närmar sig är det viktigt att vård och omsorg präglas av professionellt kunnande om de kroppsliga behoven kombinerat med lyhördhet för både andliga och själsliga behov. För såväl de personer som befinner sig i livets slutskede som deras anhöriga behöver det finnas en genuin känsla av trygghet och säkerhet. Allt fler svårt sjuka och döende vårdas i särskilda boendeformer eller i det egna hemmet med hjälp av hemtjänst och hemsjukvård. Detta ställer höga krav på kompetensen inom palliativ vård hos personalen i den kommunala vården och omsorgen. Det finns ett behov av kompetensutveckling inom palliativ vård samt en utökning av tillgängligheten då likvärdig vård inte kan erbjudas i hela landet. Att förlora sitt barn är varje familjs mardröm och något man inte ens vill eller kan föreställa sig. Barn symboliserar livet och livets fortsättning och det känns oftast obegripligt för föräldrar att överleva sitt barn. Tyvärr drabbas även barn av cancer och andra svåra sjukdomar. Vart fjärde barn som drabbas av cancer kommer att dö av sin sjukdom. Mellan 400 och 500 barn och ungdomar dör av olika sjukdomar. Många familjer önskar att deras svårt sjuka barn vårdas hemma så långt det är möjligt. Det är då av vikt att det finns tillgång till palliativa hemsjukvårdsteam oavsett var i landet man bor, så att barn och föräldrar kan känna sig trygga med den medicinska behandlingen men också kunna få psykologiskt stöd och råd i den extremt svåra situation de befinner sig i. är tillgången till palliativ vård för barn ojämlik över landets regioner och kommuner. spelar ålder, diagnos och bostadsort stor roll för vilken hjälp man kan få. När det gäller vuxna har kommunen skyldighet att erbjuda hemsjukvård. Barn har inte det skyddsnätet på grund av att kommuner bara har ansvar för hemsjukvård från och med en viss ålder, oftast . Problem uppstår för att det inte finns tydliga överenskommelser mellan kommuner och landsting och man har inget underlag att agera efter. Det innebär i sin tur att föräldrar och barn kommer i kläm. vill införa ett lagstadgat krav som tydliggör och förstärker kommuners och landstings ansvar på området, vilket för en sammanhållen vårdkedja. Alla familjer vill inte att deras svårt sjuka barn ska vårdas hemma. Det är då viktigt att respektera det önskemålet och se till att andra möjligheter finns. finns bara ett hospis för svårt sjuka och döende barn i hela landet med åtta vårdplatser, vilket är allt för lite för att täcka de behov som finns. Föräldrar som befinner sig i denna extremt svåra situation med all den oro det innebär, ska inte behöva kämpa för att deras barn ska få rätt till en fullgod palliativ vård i livets slutskede. Barn ska ha samma rätt till palliativ vård som vuxna, oavsett bostadsort. Vårdgarantin är en av de viktigaste satsningarna vi har i då en effektiv och utvecklad vårdgaranti ger både vårdgivare och vårdtagare en gemensam trygghet. ser däremot att den nuvarande vårdgarantin måste förnyas, utvecklas och kompletteras ännu ett steg samt att de medicinska prioriteringarna måste bli tydligare. Vi förespråkar därför ett införande av en medicinsk vårdgaranti efter den norska modellen, vilket innebär att specialist och patient gör en gemensam plan över utredning och behandlingsförlopp. Alla remisser ska värderas av en specialist och vid misstanke om allvarlig eller livshotande sjukdom .