ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Sf22 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:138 Vissa socialförsäkringsfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dröjsmålsränta endast får tas ut vid anstånd om återbetalningskrav eller avbetalningsplan om någon av förutsättningarna i 108 kap. 2 § socialförsäkringsbalken är uppfylld. Regeringen har i sin proposition 2013/14:138, Vissa socialförsäkringsfrågor lämnat förslag på att dröjsmålsränta får tas ut vid återbetalningskrav som leder till uppskov med återbetalningen alternativt när en återbetalningsplan upprättas. Det torde vara en självklarhet att människor som erhåller felaktig ersättning ska betala tillbaka den. Om felet beror på att bidragstagaren har lämnat oriktiga uppgifter eller underlåtit att följa anmälningsplikten vid förändringar bör även en dröjsmålsränta tas ut. I regeringens förslag görs det dock möjligt att ta ut ränta även för dem som har lämnat korrekta uppgifter och från sin ände har följt regelverket. Dessa vill nu regeringen straffa, vilket är både fel och orättvist och bör justeras i propositionen. Det ovan anförda bör ge regeringen till känna.
mot · H102Sf24 · 2014-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:197 Ändringar i utlänningslagen med anledning av den omarbetade Dublinförordningens ikraftträdande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i utlänningslagen (2005:716) 5 kap. 1 b §. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska efterleva Dublinförordningen. Regeringen har i sin proposition 2013/14:197, Ändringar i utlänningslagen med anledning av den omarbetade Dublinförordningens ikraftträdande, lämnat förslag på hur artikel 33.2 a ska genomföras i svensk lag. Regeringen föreslår att 5 kap. 1 b § även ska omfatta formuleringen eller alternativt skyddsbehövande. Dock finns en fundamental feltolkning av direktivets artikel 33 som bör justeras i utlänningslagen, förkortad UtlL. Direktivet anger att ansökningar inte kan tas upp till prövning om en eller flera villkor är uppfyllda. För det första står det att medlemsstaterna får anse att en ansökan om internationellt skydd inte kan tas upp till prövning endast om [] Detta har regeringen genomfört i svensk lag med lydelsen En asylansökan får avvisas om sökanden []. Artikel 33 är en av de hörnstenar som Dublinförordningen bygger på, att asylprövningen ska göras i det första medlemsland flyktingen anländer till. Om individen sen efter avslag kan resa vidare och få sin prövning i ett annat land förlorar Dublinförordningen mycket av sitt syfte. Att lagen är formulerad i termer av godtycklig valfrihet i stället för konkreta regler är en av anledningarna till att regeringen utan hinder kan frångå Dublinförordningen i den omfattning som görs. Enligt kommer av alla flyktingar landvägen till från ett annat EU-land. Ytterligare en andel når med flyg. Trots detta är det enligt siffror av alla asylärenden som avgörs i enlighet med Dublinförordningen. bör mot bakgrund av detta tillkännage för regeringen som sin mening att UtlL 5 kap. 1 b § ska justeras i enlighet med förslaget nedan, samt att Dublinförordningen ska efterlevas. Lydelse i utlänningslagen 5 kap. 1 b § bör justeras enligt följande: En asylansökan får avvisas om sökanden En asylansökan ska om inte synnerligen ömmande omständigheter föreligger avvisas om sökanden
mot · H102Sf26 · 2014-04-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:216 Särskilt ömmande omständigheter 201314SD486 med anledning av regeringens proposition 2013 14 216 särskilt ömmande omständigheter avslår regeringens proposition 2013/14:216 Särskilt ömmande omständigheter. Regeringen föreslår i sin proposition 2013/14:216 Särskilt ömmande omständigheter att den nuvarande bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter ersätts med särskilt ömmande gällande barns möjligheter till uppehållstillstånd. Vidare föreslås att uppehållstillstånd får lämnas efter att en utvisning eller avvisning fått laga kraft. finns möjligheten att bevilja uppehållstillstånd om ömmande omständigheter föreligger. Regeringen konstaterar i sin proposition att omständigheterna för barn inte behöver vara av samma allvar och tyngd som för vuxna. Att ändra lydelsen synnerligen till särskilt är därför inte nödvändigt. Vidare finns en stor osäkerhetsfaktor på hur dessa förändringar kommer att tillämpas, något som även många remissinstanser tillstyrker. Av liknande skäl bör heller inte uppehållstillstånd beviljas efter beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft. , m.fl. ifrågasätter förslagets lydelse och hur det ska tillämpas i praktiken. Då förslaget inte preciserar närmare villkor för dess tillämpning finns ett alltför stort utrymme för vidlyftiga tolkningar. Av ovan nämnda skäl bör därför regeringens proposition 2013/14:216 av-slås.
mot · H102Sf27 · 2014-04-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:217 Enklare regler om uppehållstillstånd för vissa vårdnadshavare som sammanbor med barn i 201314SD487 med anledning av proposition 2013 14 217 enklare regler om uppehållstillstånd för vissa vårdnadshavare som sambor med barn i avslår regeringens proposition 2013/14:217 Enklare regler om uppehållstillstånd för vissa vårdnadshavare som sammanbor med barn i . Regeringen har i sin proposition 2013/14:217 Enklare regler om uppehållstillstånd för vissa vårdnadshavare som sammanbor med barn i lämnat förslag som syftar till att förenkla föräldrars möjlighet till uppehållstillstånd. Enligt den nya punkten (3) i 5 kap. 3a § utlänningslagen (UtlL) ska en utlänning som är förälder till och vårdnadshavare för samt sammanbor med ett barn som är bosatt i ges uppehållstillstånd. Dagens regelverk gör det redan möjligt att vid avslag på en asylansökan återvända för att ansöka om uppehållstillstånd för anhörig från hemlandet. Ett av de scenarier regeringen nämner som skäl för sitt förslag är då en asylsökande som ännu inte har erhållit beslut från träffar en person med uppehållstillstånd varpå de skaffar barn. Regeringen har lämnat förslag med barnets bästa som utgångspunkt. Dock finns det skäl att vara orolig över hur detta påverkar parets val av att skaffa barn då resultatet i vissa fall blir synonymt med omgående uppehållstillstånd. Beroendesituationer kan uppstå som för den skull inte garanterar barnets bästa då nästan vem som helst kan skaffa barn, men det krävs betydligt mer för att vara förälder. Vidare föreslås att ska utfärda främlingspass till utlänningar som inte har någon sådan handling eller har möjlighet att skaffa en sådan. Denna möjlighet finns i vissa fall. Att precisera en generell regel i lagtexten att ska kunna utfärda främlingspass utan andra undantag än rikets säkerhet och ordning är både oförsiktigt och ogenomtänkt. Likaså avser regeringen att införa en möjlighet att överklaga ett avslag om främlingspass. De skriver i sin proposition att detta ryms inom myndigheternas befintliga ramar. Dock menar i både och som är remissinstanser att förslaget kommer att medföra ökad administration och därmed kostnader. bör därför mot bakgrund av det ovan anförda avslå proposition 2013/14:217.
mot · H102U27 · 2014-04-08 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:190 tillträde till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge ett tilläggsuppdrag till om att utreda hur svensk krigsmaterielexportlagstiftning i alla delar kan anpassas till (, ATT). I propositionen föreslår regeringen att godkänner vapenhandelsfördrag (, ATT). Regeringens bedömning är att det inte krävs några lagändringar med anledning av tillträde till vapenhandelsfördraget. ATT är ett fördrag som ställer krav på att undertecknande stater ska kontrollera internationell handel med försvarsmateriel. Fördraget har inga överstatliga inslag utan bygger helt på att staterna själva ska kontrollera handeln. Fördraget beslutades i och undertecknades av den . I regleras handeln med försvarsmateriel i lagen (1992:1300) om krigsmateriel, förkortad KML. Enligt lagen krävs tillstånd för export av krigsmateriel och för tekniskt bistånd till någon utanför . Frågor om tillstånd enligt KML prövas av (). Ärenden av principiell betydelse eller särskild vikt överlämnas till regeringen. tillsattes som ska utreda den framtida svenska exportkontrollen av krigsmateriel och ramarna kring den samt lämna förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen mot icke-demokratiska stater. Svenska Röda Korset anser i sitt remissvar att en ratificering av ATT medför att ISP i sin prövning av enskilda ärenden måste beakta ATT:s syften och att detta bör framgå av propositionen. föreslår i sitt remissvar att ATT ska inkluderas i det uppdrag som har fått av . När godkänt ATT så betyder det att fördragets krav måste vägas in i alla beslut om huruvida tillstånd ska ges till export av krigsmateriel. Detta innebär en välkommen skärpning av regelverket för export av krigsmateriel, men också att detta blir mer svåröverskådligt. behöver ett sammanhållet och transparent regelverk för krigsmaterielexporten. Regeringen bör därför ge ett tilläggsuppdrag till om att utreda hur svensk krigsmaterielexportlagstiftning i alla delar kan anpassas till ATT. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102Ub13 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:148 Vissa skollagsfrågor avslår regeringens förslag såvitt avser ändrade regler för modersmålsundervisning för nationella minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte göra något undantag i fråga om legitimationskrav för lärare och förskollärare vid fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas ansvar för resursfördelningen mellan skolor och områden. Regeringen föreslår i sin proposition 2013/14:148, 10 kap. 7 §, 11 kap. 10 §, 12 kap 7 §, att utöka modersmålsundervisningen för nationella minoriteter till att gälla även elever som inte har grundläggande kunskaper i modersmålet. Dessutom ska kravet på att elevens vårdnadshavare har språket som modersmål tas bort. Vi anser att de krav som gäller är fullt rimliga, speciellt med tanke på att föreslår ramkonvention som definition på minoritetstillhörighet. Enligt denna konvention skall varje individ själv avgöra om han eller hon anser sig tillhöra en nationell minoritet och om han eller hon vill göra anspråk på det skydd och stöd som samhället erbjuder minoriteten. Definitionen på tillhörighet till en minoritet är ytterst svävande och godtycklig, och tillsammans med regeringens nya förslag blir definitionen mycket otillfredsställande. Vi anser inte att det finns tillräckliga skäl att undanta modersmålslärare från legitimationskrav på , som regeringen föreslår (2 kap. 20 §), utan de modersmålslärare som undervisar i nationella minoritetsspråk och även de som undervisar i övriga modersmål bör ha en legitimation anpassad för modersmålslärare. Vi föreslår att även modersmålslärare omfattas av krav på legitimation. Regeringen föreslår (2 kap. 17 §) att lärare och förskollärare som saknar legitimation både ska få bedriva undervisning i fristående förskolor med speciell pedagogisk inriktning och fristående skolor med speciell pedagogisk inriktning. Dessutom föreslås att dessa lärarkategorier ska få anställas utan tidsbegränsning. Vi menar att det är en rättvisefråga och en kvalitetsfråga att även förskollärare och lärare vid dessa fristående utbildningsanstalter har lärarlegitimation. Därför föreslår vi att legitimationskravet gäller även lärare och förskollärare vid fristående skolor och förskolor med speciell pedagogisk inriktning. Regeringen föreslår i sin proposition att skollagen (2 kap. 8 a §) ska förtydligas gällande kommunernas ansvar att fördela resurser efter elevernas behov och förutsättningar, för att eftersträva en jämlik skola. Förtydligandet är tyvärr inte tillräckligt tydligt då det inte står efter vilka parametrar kommunerna ska fördela resurserna. Om Skolinspektionen ska tillse att kommunerna efterlever skollagen, måste Skolinspektionen veta vad som ska beaktas.
mot · H102Ub14 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:148 Vissa skollagsfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om staten inte bara bör lagstifta om en ökad differentiering i resursfördelningen utan att bättre stödja att så kan ske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga i skollagen att alla elever har rätt att få det stöd som krävs oavsett funktionsförmåga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i skollagen bör specificeras att undantagen för legitimation i fristående förskolor och fritidshem gäller Waldorfförskolor och Waldorffritidshem och att specifik sådan utbildning i stället ska ge behörighet. Ökad differentiering i resursfördelningen välkomnar att krav på resursfördelning flyttas från förarbeten till skollagstexten. Mer resurser behöver hamna där de behövs som mest i skolan. Däremot är det viktigt att skolhuvudmännen får bättre stöd i hur så ska kunna ske. Utan att styra exakt hur varje huvudman ska göra bör staten, genom lämplig myndighet, ta fram stödmaterial och verktyg, med stöd i vetenskap, som möjliggör en ökad differentiering i skolans resursfördelning. Skolinspektionen uttrycker i sitt remissvar att det inte finns någon möjlighet för den att i sin granskning avgöra huruvida en resursfördelning är ändamålsenlig eller inte. Det utgör ytterligare ett argument för varför staten inte bara bör lagstifta om ökad differentiering i resursfördelningen utan också bättre stödja att så kan ske. Detta tillkännager för regeringen. Alla elever har rätt att få det stöd som krävs oavsett funktionsförmåga välkomnar intentionen i lagförslaget om att elever med funktionsnedsättning också ska kunna få stöd att nå så långt det är möjligt. Vi har länge jobbat för att en sådan ändring ska ske. Däremot är formuleringen i propositionen alltför individfokuserad. I förslaget står det att elever med funktionsnedsättning som har svårt att uppfylla de olika kunskapskraven ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka konsekvenserna av funktionsnedsättningen. Snarare borde skollagen förtydliga att alla elever har rätt att få det stöd som krävs oavsett funktionsförmåga. Detta ger regeringen till känna. Föreslagna förändringar i skollagen gällande att lärare och förskollärare som saknar legitimation och behörighet för undervisningen ska få bedriva undervisning i fritidshem och förskolor med särskild pedagogisk inriktning, om verksamheten bedrivs av en enskild bör specificeras för att inte framstå som alltför otydliga. Undantagen för legitimation i fristående förskolor och fritidshem gäller Waldorfförskolor och Waldorffritidshem och där finns specifik sådan utbildning som i stället ska ge behörighet. Detta ger regeringen till känna.
mot · H102Ub18 · 2014-04-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:112 Villkor för fristående skolor m.m. 201314SD435 med anledning av Regeringens proposition 2013 14 112 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den föreslagna lagtexten om Skolinspektionens befogenheter i 26 kap. 13 § bör ändras till ska i stället för får. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga samrådet i den föreslagna paragrafen 2 kap. 5 a § så att den innehåller krav om elevunderlag och att Skolinspektionen ska stoppa etableringen om inte kraven uppfylls. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga samrådet i den föreslagna paragrafen 2 kap. 5 a § så att den innehåller krav om beräknad lärartäthet och att Skolinspektionen ska kunna stoppa etableringen om inte kraven uppfylls. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett förbud mot att ta ut vinster från skolverksamheten. Regeringens proposition 2013/14:112 innebär en viss uppstramning för etablering av friskolor och är en förbättring gentemot den nuvarande lagtexten och gällande regler. Propositionen är dock långtifrån tillräcklig om vi ska åtgärda de fallande skolresultaten och den oordning som uppkommit i undervisningssektorn. Att komma till rätta med de brister i det svenska skolsystemet som upprepade gånger visat sig i internationella undersökningar har enligt högsta prioritet. Den föreslagna lagtexten i skollagen 26 kap. 13 § stipulerar att Skolinspektionen får återkalla ett godkännande om ett förläggande enligt 10 § inte följts, eller om missförhållandet är allvarligt. Vi vill att lagen i stället innebär att Skolinspektionen ska återkalla tillståndet för huvudmannen. I den föreslagna nya paragrafen i skollagen – 2 kap. 5 a § – står det att samråd ska ske mellan hemkommunen och den blivande godkända huvudmannen. Det är dock mycket otydligt vad detta samråd ska innehålla och hur det ska dokumenteras. Samrådet ska enligt förmenande innehålla frågan om elevunderlag och de långsiktiga konsekvenserna för eleverna (skollagen 2 kap. 5 §). Likaså ska samrådet också behandla frågan om den beräknade lärartätheten. Om kommunen kan påvisa att en överetablering sannolikt blir följden ska detta dokumenteras för Skolinspektionen att senare ta del av. Den beräknade lärartätheten ska också dokumenteras. Skolinspektionen ska stoppa etableringen enligt Skolinspektionens etableringskontroll 26 kap. 10 § om en sannolik överetablering blir följden av en ny etablering av enskild huvudman. Likaså ska Skolinspektionen överväga den beräknade lärartätheten för den enskilde huvudmannen. Skolinspektionen får stoppa en etablering om inte den beräknade lärartätheten uppfyller rimliga minimikrav. vill att ett förbud mot att vinster tas ut från verksamheten införs för enskilda huvudmän. I grunden är skolpengen skattepengar som tillförs utbildningsväsendet för att utbilda elever till nytta för både dem själva och samhället. Att skattemedel förs ut från verksamheten, med risk för lägre lärartäthet och sämre undervisningskvalitet, anser vi sverigedemokrater vara orimligt.
mot · H102Ub19 · 2014-04-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:112 Villkor för fristående skolor m.m. 201314MP059 med anledning av regeringens proposition 2013 14 112 Villkor för fristående skolor m m tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fortsatt arbete för ett långsiktigt och fungerande regelverk för fristående skolor i . har i partimotion 2013/14:Fi283 Vinst i välfärden gjort klart att vi står upp för ett skolväsen där vi bejakar pedagogisk mångfald och föräldrars och elevers rätt att välja en utbildning vars pedagogiska inriktning passar eleven. Vi vill att varje skola ska vara en bra skola. I motionen har vi tydliggjort våra krav på att skolans syfte ska handla om en passion för utbildning. För att en fristående skola ska ges tillstånd ska det därför framgå av bolagsordningen eller liknande att bolagets syfte inte är att dela ut vinst till aktieägarna. Dessutom vill vi att eventuellt överskott i skolverksamhet ska återinvesteras i verksamheten. Motionen tar också upp fler regeländringar som anser krävs för att få till ett fungerande regelverk för bl.a. fristående skolhuvudmän. välkomnade den parlamentariska utredningen om villkor för fristående skolor, , och dess betänkande Friskolorna i samhället (SOU 2013:56) då vi ansåg och fortfarande anser att det är viktigt att ett uppdaterat regelverk för verksamheten har en bred politisk förankring. Det krävs för att besluten ska ges legitimitet och hålla , samt för att ge skolväsendet långsiktiga och förutsägbara regler. Det underlättar planering och etablering av skolverksamhet, vilket gynnar samtliga skolhuvudmän och i förlängningen elever. Därför står vi bakom utredningens slutsatser även om det i vissa fall finns frågor vi önskat ge mer utrymme eller mindre utrymme. I arbetet har flera för viktiga frågor hänskjutits till den pågående . Däribland de viktiga frågorna om kriterier för vad som ska betraktas som varaktigt ägande i friskolesektorn, syftet med verksamheten, samt möjligheterna att ekonomiskt överskott som huvudregel ska återinvesteras i verksamheten. beräknas efter tilläggsdirektiv från regeringen vara klar och det är först när den utredningen presenterats, remitterats och resulterat i en ny proposition som arbete i egentlig mening är avklarat. Det är mening att dessa delar är viktiga för att skapa ett långsiktigt fungerande regelverk för fristående skolor och därmed återupprätta förtroendet för skolväsendet som helhet. kommer att fortsätta verka för att dessa frågor ska realiseras. Den proposition som regeringen presenterat om nya villkor för fristående skolor behandlar bara en del av ett regelverk som behöver uppdateras. Därmed finns det all anledning för att fortsätta bevaka villkoren för fristående skolor i och återkomma i frågan. Vad som här anförts om behov av att fortsätta bevaka frågan om villkoren för fristående skolor bör därför som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102XS35008 · 2014-05-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:226 Skärpningar i vapenlagstiftningen 201314S35008 med anledning av proposition 2013 14 226 Skärpningar i vapenlagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Tullens möjlighet att kontrollera id-handlingar. Tillgången till illegala vapnen i samhället har länge varit ett stort och växande problem. Att det finns gott om vapen ute i samhället bekräftas av det stora antalet skjutningar som förekommer runt om i landet och särskilt i våra storstäder. kom med en rapport som visade att dödligt våld kopplat till kriminella konflikter ökat med . Det är en skakande utveckling som måste tas på allvar. Det krävs aktiva åtgärder för att minska antalet illegala vapen och få stopp på skjutningarna. Ända har vapenlagarna utretts gång på gång av regeringen. Förvånande nog har fokus sällan varit på de illegala vapnen och deras användning, utan på de legala vapnen. Regeringens vapenutredning föreslog till exempel att en hel sportskyttegren skulle elimineras. Därtill lades licenskrav på magasin och förbud mot halvautomatiska målskyttevapen med löstagbara magasin. Regeringen har äntligen återkommit med en proposition till som är inriktad på de illegala vapnen och förslagen är i linje med vad socialdemokraterna motionerat om . Regeringen har emellertid inte nått ända fram. Vi menar att tvångsmedel som hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation (teleavlyssning) ska kunna användas redan vid grovt vapenbrott. Att kunna använda sig av telefonavlyssning redan vid grovt vapenbrott skapar ännu bättre förutsättningar för polisen att utreda och lagföra kriminella. Så blir inte fallet med regeringens förslag. För att kunna använda sig av tvångsmedel i regeringens förslag torde krävas att det rör sig om ett stort antal vapen, vilket snävar in användningsområdet mycket. Vi menar också att Tullen måste få bättre förutsättningar att stoppa införseln av illegala vapen. Tullen bör få ett särskilt uppdrag att förhindra vapensmuggling infört i regleringsbrevet. Tullen bör även ges möjlighet att kontrollera ID-handlingar för personer uttagna vid tullkontroll. Den organiserade brottsligheten måste bekämpas med kraft. Men då gäller det att träffa rätt i åtgärderna. Arhe Hamednaca (S)