ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202387 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändrad finansieringsmodell för public service. Radio- och tv-avgiften, som hette tv-licensen, infördes . Konstruktionen av det finansieringssystem som infördes för att bekosta public service-utbudet byggde då på en tydlig logik. tv-innehav var synonymt med att kunna ta emot sändningar, och sändningar från några andra potentiella leverantörer fanns inte. Då det inte är gratis att producera tv-program var det förstås rimligt att dessa bekostades av dem som faktiskt utnyttjade tjänsten. är läget annorlunda. Vi har ett stort utbud av kanaler och ett nästan lika stort tekniskt utbud som helt ändrat tv-landskapet. I samband med detta har vilsenheten kring public service-uppdraget och dess finansiering tilltagit. I och med att även SVT gått i en riktning där en stor del av utbudet även går att ta del av via internet finns public service-utbudet lätt tillgängligt via datorer, mobiltelefoner och surfplattor. En mycket viktig sak skiljer dock exempelvis en surfplatta från en tv. Den förra har många andra användningsområden än att just titta på tv. Det är till och med så att ytterst få kan antas ha införskaffat en surfplatta, dator eller mobiltelefon med det primära syftet att se på tv. Denna oklarhet har hanterats i , som i en dom från slagit fast att en dator med internetuppkoppling inte är en avgiftspliktig tv-mottagare. De hushåll och företag som betalat radio- och tv-avgift och som endast innehaft dator/surfplatta/mobiltelefon får betalda avgifter tillbaka. Givet det moderna medielandskapet är det enda rimliga att tv-avgiften avskaffas till förmån för en finansiering via skattsedeln, detta då public service är att betrakta som ett allmänintresse som man slipper den godtyckliga kopplingen till tv-innehavet och den mer eller mindre godtyckliga kopplingen till olika varianter på teknisk apparatur. En sådan modell skulle också ha fördelen att den kontrollapparat vars enda syfte är att administrera och driva in avgiften skulle kunna avskaffas. Sammantaget skulle en förändrad finansieringsmodell gynna såväl public service-företagens möjligheter till en långsiktig planering som allmänhetens förtroende för systemet.
mot · H202388 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade satsningar på Drivhuset. Fler jobb börjar med fler som vill anställa. tillhör världstoppen vad det gäller innovationsförmåga och starka statsfinanser. Det är viktigt att denna starka position inte bryts. Den lägger grunden för ett bra företagsklimat. Men måste bli ett ännu bättre land att starta, driva och bygga företag i. Vi behöver fler entreprenörer. Unga som vill starta eget ska uppmuntras. På så sätt kan de skapa jobb både åt sig själva och åt andra. Jag anser att stödet till de som arbetar för att främja entreprenörskap i högskolan och genom Drivhuset ska permanentas. Drivhuset finns etablerat på 14 orter i . I samband med att resurserna till Drivhuset ökas borde de även få i uppdrag att verka för att de kan etableras på fler orter i . På så sätt främjas nyföretagandet bland studenter. Jag anser att nyetableringar först och främst ska fokuseras på orter där yrkeshögskolor finns och att Drivhusets verksamhet även ska omfatta studenterna på dessa.
mot · H202389 · 2014-11-05 00:00:00 — Fortsatt analys av ersättningsreaktorer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt analys av ersättningsreaktorer för en tryggad energiförsörjning och svenska företags konkurrenskraft och jobbskapande. Den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Politiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. För att åstadkomma detta ser vi ett fortsatt behov av vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi . Klimatförändringarna är en av vår tids stora utmaningar. Med ett ökat fokus på klimatförändringarna uppfyller kärnkraften ett av de viktigaste kraven som ställs på dagens energikällor, nämligen att den endast innebär låga utsläpp av växthusgaser. Med anledning av den långa projekteringstiden för nya kärnkraftsanläggningar är det angeläget att det analysarbete som påbörjat, för att eventuellt ersätta en eller flera reaktorer, inte avbryts. Då regeringen i regeringsförklaringen tydliggjort att de kommer bjuda in till blocköverskridande samtal i en särskild i syfte att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse, borde man låta fortsätta analysarbetet åtminstone tills en eventuellt blocköverskridande överenskommelse kommer till stånd. Det är avgörande för företagens investeringar och jobbtillväxten att energipolitiken får fortsätta bidra till att stärka konkurrenskraft. Mot denna bakgrund bör statens representant i verka för att deras analysarbete om eventuella ersättningsreaktorer ska fortsätta.
mot · H202390 · 2014-11-05 00:00:00 — Sammansättning av de lokala säkerhetsnämnderna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sammansättningen av de lokala säkerhetsnämnderna. Slutbetänkandet om har förslag om sammansättningen av de lokala säkerhetsnämnderna vid de kärntekniska anläggningarna. De lokala säkerhetsnämnderna är sammansatta av lokala politiker från det geografiska område som utgör beredskapszon vid respektive kärnteknisk anläggning. Respektive kommun nominerar personer och regeringen tillsätter nämnden. Nämnderna öppnas upp för andra aktörer Slutbetänkandet föreslår att sammansättningen av de lokala säkerhetsnämnderna ändras så att representanter för intresseorganisationer, t ex miljöorganisationer, ska kunna nomineras till nämnderna. Detta skapar en uppenbar risk att nämnderna kan utvecklas till plattformar för olika sakpolitiska intresseorganisationer där frågan om ja eller nej till kärnkraft står i centrum. I en representativ demokrati är det allmänhetens ombud, de förtroendevalda, som är beslutsfattarna. Miljöorganisationerna har inte den rollen och kan därför inte heller ställas till svars för besluten. Detta är viktigt att framhålla när nu insynsnämnderna också föreslås få ett utvecklat och förstärkt uppdrag. Istället förordas en ordning som innebär att allmänheten och lokala miljöorganisationer ska bjudas in till vissa öppna möten så att möjlighet finns att ställa frågor kring säkerhet och beredskap. Vidare föreslås en minskning av antalet ledamöter från nuvarande maximalt 13 till högst 9 ledamöter. När det gäller antalet ledamöter bör man beakta att de geografiska förhållandena skiljer sig mellan de olika nämnderna. En del kommuner har flera grannkommuner som berörs liksom grannregioner. Denna breda förankring försvåras när antalet ledamöter minskas. Antalet ledamöter i nämnderna bör kunna vara olika beroende på dessa förhållanden. Lämpligen anges antalet ledamöter till lägst nio och högst tretton.
mot · H202391 · 2014-11-06 00:00:00 — Stärkt rättsligt skydd för äganderätten till fast egendom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka det rättsliga skyddet för äganderätten till fast egendom så att svensk lagstiftning följer och den svenska grundlagen. Äganderätten skyddas som en av de grundläggande fri- och rättigheterna i regeringsformen, men även i ett tilläggsprotokoll till . Regeringsformen 2:15 stycke 1 lyder: ”Vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen.” Man kan tycka att äganderätten till fast egendom borde vara speciellt stark. Men som markägare kan man upptäcka att man har en förvånansvärt svag ägarställning. Tvångsinlösen kan ske mot markägarens vilja. kan det räcka med att en privatperson eller ett företag begär så kallad lantmäteriförrättning. Privata intressen ställs mot varandra och ärendet avgörs av en förrättningslantmätare – ett beslut som visserligen kan överklagas till domstol men blir en lång och dyr process med osäker utgång. Utan att angelägna allmänna intressen föreligger kan man tvingas sälja en del av sin fastighet till en annan privatperson eller till ett företag – i strid mot och den svenska grundlagen. Därför bör äganderätten till fast egendom stärkas i svensk lagstiftning så att grundlagen följs. Det kan exempelvis ske genom ett tillägg till 3 kap. 1 § 1 stycket fastighetsbildningslagen: ”Fastighetsbildning får inte heller äga rum om ägaren till fastigheten motsätter sig försäljning utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen.” Denna motion handlar inte om ersättning utan om att svensk lagstiftning inte följer och den svenska grundlagen.
mot · H202393 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över villkoren för äldre arbetslösa som omskolar sig. När gamla jobb försvinner ställs många utan arbete, ibland ofta oväntat och på mindre orter som är beroende av ett eller några stora företag. Det är inte enkelt att klara av den sortens omställning, när man går från ett industrijobb till arbetslöshet, inte ens för unga. Ungdomar har dock till skillnad från äldre ofta lättare med exempelvis färsk utbildning, större flexibilitet vad gäller familjesituation och bostad och möjligheter att flytta med jobben. För dem som är äldre, med många anställningsår och mer praktisk erfarenhet än formell utbildning, blir omställningen betydligt svårare. Med tanke på ålder, försörjningsansvar och hur rotad man är med hus, familj, kanske gamla föräldrar, ett aktivt föreningsliv och annat så kompliceras en omställning. För dem som behöver stöd till vidareutbildning eller omskolning behöver man säkerställa att det finns alternativ och möjligheter som hjälper dessa arbetslösa att hantera sin situation. Att bara se till utbildningsalternativ och skolor är inte tillräckligt utan villkoren kan behöva anpassas. En möjlighet skulle kunna vara att en förändring i regelverket, att CSN-lån anpassas för äldre i arbetslivet som vill sadla om och byta karriär. Höjningen av åldersgränsen för CSN-stöd som kommer 2014 är ett steg i rätt riktning men kan behöva utvecklas ytterligare. Ett annat sätt är att se över om de som börjar studera igen, som del av en omställning, kanske ska ha olika villkor vad gäller studietempo. Samhället behöver därför se över villkoren och alternativ för äldre som tar eller tvingas ta det stora steget att börja utbilda sig vid universitet, högskolor eller inom kvalificerad yrkesutbildning, om de drabbas av arbetslöshet. Människor kan behöva stöd med att hantera de sociala, kulturella och, inte minst, ekonomiska utmaningar som det innebär att sätta sig i skolbänken på äldre dar. Med rätt stöd till omskolning kan de få en egen försörjning, en ny start i livet och den trygghet som arbete ger.
mot · H202394 · 2014-11-06 00:00:00 — Underlättad skyltning för landsbygdens näringsliv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagar och regelverk samt hur tillämpning sker för att underlätta för näringsverksamhet på landsbygden. Vi vill alla att landsbygden ska hållas levande och att människor ska kunna finna sin utkomst även utanför städer och större samhällen. I allt högre grad är olika turistverksamheter, gårdsförsäljning och andra besöksmål nödvändiga för att utveckla näringslivet på landsbygden. Om verksamheterna ska ha en chans att locka till sig besökare måste det finnas rimliga regler för att underlätta skyltning till dessa verksamheter. är regelverket snårigt, upplevs godtyckligt och ofta mycket restriktivt. Tillstånd för att sätta upp en skylt görs antingen hos , eller kommunen beroende på var skylten ska finnas. Olika hänsyn tas och avgift ska erläggas. Om skylten kräver tillstånd prövar om skylten kan komma att påverka trafiksäkerheten negativt. Detta görs efter samråd med och polismyndigheten. Dessutom görs en prövning enligt lagen med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning (LGS) om skylten inte enbart ska monteras tillfälligt. En prövning enligt LGS sker av alla "tavlor, skyltar, inskrifter eller därmed jämförliga anordningar för reklam, propaganda eller liknande ändamål". Prövningen sker utifrån en bedömning om skylten kan komma att inverka menligt på landskapsbilden. En näringsidkare vill sätta upp en reklamskylt på en åker från vägen. Eftersom det är mer än från vägområdet krävs inget tillstånd enligt väglagen. Däremot krävs tillstånd enligt LGS. Ansökan lämnas till tillsammans med ansökningsavgift: . menar att många skyltar innebär en trafikfara och det är inte ovanligt att skyltar därför plockas bort av verket. I och strax utanför städerna är det reklamskyltar överallt och dessa anses inte utgöra någon trafikfara. Skillnaden i hur skyltning bedöms och beslutas är ibland svår att förstå.
mot · H202395 · 2014-11-06 00:00:00 — Förenklingar för mindre företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för småföretag och företagare. Ett starkt företagande är mycket viktigt för ekonomi och arbetsmarknad. Fyra av fem nya jobb tillkommer i mindre företag. har många småföretag men skulle kunna få fler med ett mer företagarvänligt samhälle. All den idé- och innovationskraft som finns skulle kunna omsättas i fler företag och fler anställda i denna sektor. Särskilt kvinnor tvekar att lämna en anställning för att starta eget, då anställningstryggheten är större vid sjukdom, barnledighet m.m. Trots alliansregeringens rejäla arbete med regelförenkling för företagande finns det fortfarande allt för många hinder kvar i form av ett omfattande regelverk. Detta kostar landets företag många miljarder . Det handlar om lagar, förordningar, föreskrifter och allmänna råd som företagen måste känna till och följa. Det handlar även om ett stort antal blanketter och statistiska data som ska fyllas i och redovisas till olika myndigheter. Enligt ansåg mer än var femte företagare att krångliga regler är ett hinder. De skulle anställa fler och skapa fler arbetstillfällen om det vore enklare för dem och smidigare att få det stöd och den hjälp som kan behövas. Myndigheters krav och tillsyn, dåliga service samt långa handläggningstider är annat som hindrar att människor vill och kan starta företag, eller att gå från egenföretag till att anställa någon. Man tvingas köpa in experthjälp för att klara blanketter och få information så att man klarar lagliga krav på sin verksamhet. Likvärdiga och rättvisa bedömningar inom myndighetsbeslut är heller inte självklart överallt i vårt land; både kommuner och länsstyrelser göra olika bedömningar. Det är inte rimligt att alla typer av företag har samma krav på sig inom alla områden. Stora företag kan ha särskild personal som sköter dessa men i mindre företag är det ofta företagaren själv som tvingas ta detta ansvar. Såväl arbetsgivaravgifter som andra personalkostnader i form av sjuklön, rehabiliteringskrav och annat bidrar också till att minska viljan att anställa hos småföretag. borde ha ett särskilt regelverk för mindre företag. En översyn inom alla områden torde krävas för att förenkla småföretagens villkor. Jag föreslår att regeringen ser över regelbördan och kraven så att mindre företag får lättnader.
mot · H202396 · 2014-11-06 00:00:00 — Bättre stöd till anhörigvårdare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över villkoren för anhörigvårdare. Enligt uppgift är det cirka 1,3 miljoner svenskar som vårdar eller stödjer någon närstående som är äldre, långvarigt sjuk eller har funktionshinder. Mer än hälften av dessa har också ett jobb att sköta och mer än 100 000 uppges ha lämnat jobbet eller gått ner i arbetstid för att ge sådan omsorg, visar kartläggning. Hälften av dem som ger omsorg är 45–och hjälper sina föräldrar. Många äldre tar hand om sin maka eller make, och i åldersgruppen 30–ger man oftast omsorg till barn eller föräldrar. Något fler kvinnor än män ger regelbunden omsorg. Att vara med och ta hand om en närstående som inte klarar sig på egen hand är självklart för de flesta. Men det är viktigt att vården och omsorgen uppmärksammar de anhörigas situation tidigt och erbjuder stöd om så behövs. är kommunerna skyldiga att erbjuda stöd exempelvis i form av avlösning, utbildning eller samtal. Endast en fjärdedel av omsorgsgivarna känner till den nya bestämmelsen. Det har visat sig att ju mer omfattande omsorg man ger, desto mer påverkas livskvaliteten negativt. Kvinnor upplever i högre grad än män att omsorgen påverkar livskvaliteten till det sämre. Det är önskvärt att samhällets insatser till dessa viktiga anhörigvårdare blir mer kända och tydligare i sin utformning. För att förhindra utbrändhet och annan negativ påverkan för enskilda omsorgsgivare bör kommunen ha ansvaret för att ge information, ta reda på vilket stöd som är lämpligt och se till att stödet ges och fungerar. I takt med att allt fler blir äldre, bor hemma i större utsträckning och blir mer beroende av stöd och hjälp av närstående är det rimligt att omsorgsgivaren kan få ta del av samhällets stöd i form av ekonomisk ersättning när man måste ta ledigt från arbetet för att hjälpa. En peng liknande ersättningen som finns för vård av barn, exempelvis ”vård av anhörig” kan vara en väg. skulle då kunna tas ut med ersättning från . Antalet bör vara begränsat och reglerna sådana att risken för utnyttjande minimeras. Både inblandade individer och samhälle har mycket att tjäna på att anhöriga på ett rimligt sätt ges ökade möjligheter att kunna få ledigt från arbete och erbjuds samhällsstöd för att hjälpa sina behövande närstående. har i en färsk rapport konstaterat att stödet till anhöriga är otillräckligt. Samhällets insatser är inte samordnade och bedöms olika beroende på var man bor. Anhörigvårdare gör en stor insats för både samhället och omsorgs-vårdtagaren. Det är rimligt att stöd i rätt omfattning ges i varje enskilt fall. Jag vill att regeringen gör en översyn av samhällets stöd till anhörigvårdare i enlighet med ovanstående.
mot · H202397 · 2014-11-06 00:00:00 — Snabba och säkra kommunikationer för tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om snabba och säkra kommunikationer till och från . Säkra och snabba kommunikationer är avgörande för att skall kunna utvecklas. Det gäller kommuner och företag i regionen, turismen, boendet och länets arbetsmarknad. tillhör de mest exportintensiva i landet och har största export i relation till befolkningsmängden. Företagen i är framgångsrika, men förbättrade kommunikationer kan ytterligare stärka dem och utvecklingen i ett litet län som . Tågtrafiken till och utvecklas kontinuerligt. Detta möjliggör in- och utpendling för jobb i och utanför länet. Förbindelserna blir ännu bättre när länstrafiken i får till gemensamma biljettsystem och en effektivare planering av tågtrafiken med länstrafiken i . Ett modernare och snabbare tågsystem skulle innebära ett stort lyft för . Den planering av en ny stambana för höghastighetståg mellan och /som redan initierats bör komma på plats enligt plan. Det är angeläget att finansieringen säkras för denna viktiga transportlänk i . När det gäller flygtrafik har Airport i lyckats etablera flera internationella direktlinjer , bland annat till . Just flyglinjer till är särskilt intressanta, eftersom de är attraktiva för alla typer av resenärer, affärsresor liksom turistresor. är största handelspartner och för det krävs bra flygmöjligheter. Linjen till har blivit en framgång och bekräftar att handelsutbytet med vårt grannland är viktigt för företagen i vår region. Airport har 76 000 passagerare till och från varav flertalet till . Möjligheter till dagspendling till/från är ofta en förutsättning för att företag ska kunna etablera sig och fortsätta verka i vår region. Brommaflyget är länken för arbetspendlare och tjänsteresor till huvudstaden från många orter och regioner utanför . Swedavia bekräftar dessutom att inte utan en omfattande utbyggnad kan svälja trafik. Hotet om en kommande nedläggning av är alarmerande. En nedläggning kommer att slå mycket hårt mot hela utanför , inte minst för ett län som . Det blir då inte ekonomiskt möjligt att driva den kommunala flygplatsen i vidare, en enorm förlust som slår mot både utveckling, företag, boende, arbetspendling och turism i . Regeringen bör återkomma till med en plan för hur snabba, säkra och miljövänliga kommunikationer kan säkras, så resor till och från fortsätter utvecklas på ett positivt sätt.
mot · H202398 · 2014-11-06 00:00:00 — Nytt system för bästföredatum tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna för ett nytt system för datummärkning i syfte att minska matsvinnet. är ett av de sämsta länderna när det gäller matsvinn. I snitt slänger varje svensk nära mat , oftast för att man tror att maten är tjänlig föda. Totalt slängs 1 matavfall i , enligt intresseorganisationen ”Släng inte maten” och . I detta finns både onödigt och oundvikligt avfall. Det stora onödiga matavfallet är inte bara oacceptabelt, det är också en dyr och stor belastning i det ekologiska systemet. Om all mat åts upp skulle man inte behöva producera lika mycket mat. Det är också dålig ekonomi att kasta mat som kunde ha ätits. Produktionen av den mängd mat som kastas motsvarar utsläpp på omkring koldioxid, vilket är av den totala mängden utsläpp av växthusgaser i . Den miljöpåverkan som maten ger upphov till under sin väg från jord till bord sker helt i onödan om maten ändå slängs i slutändan. Det finns en stor okunskap om hur länge mat håller sig och hur mat ska hanteras för att hålla sig . Allt för många litar helt på den datummärkning som finns på förpackningarna och som ibland inte alls visar om innehållet är otjänligt. Den egna förmågan att lukta och smaka för att avgöra om maten är fräsch är nästan helt borta i många moderna hushåll. Ett ägg kan exempelvis hålla efter utgångsdatum, om det förvarats kallt. Även om datummärkning finns en stor okunskap. Bäst-före-dag är enbart en rekommendation från tillverkaren. Det går ofta att äta livsmedlet till om det har förvarats rätt. Undantaget är känsliga livsmedel som vakuumförpackad lax. Sista förbrukningsdag betyder att livsmedlet kan vara otjänligt när datumet passerat. Märkningen används på känsliga produkter som snabbt kan försämras, t ex köttfärs, rå fågel och rå fisk. Forskningen visar att livsmedelsindustrin tenderar att korta tiden för sista datum, för att säkra kvaliteten, ofta helt i onödan. har vi bättre sätt att förvara och använda hygieniska system som ger längre hållbarhet. Men tradition och vanor gör att man fortsätter som . En handlare måste kasta fullt ätlig mat när datumet gått ut. Detta är inte bra. Ett sätt att minska matsvinnet vore att slopa datummärkningen på hållbara varor. Ett annat sätt vore att se över och göra om datummärkningen på andra varor så det anpassas till moderna krav på hantering och förvaring – allt för att minska matsvinn och snabbare uppnå ett hållbarare samhälle.