ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021843 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över friskvårdsbidraget. Hälsa och fysisk aktivitet har blivit samtalsämnet hos var och varannan person runt om i . Svenskarna deltar som aldrig förr i motionslopp och intresset är stort i medierna för att tipsa om hur vi kan ta hand om oss själva. finns viktiga hälsoutmaningar, inte minst i det utbredda stillasittandet. Ny forskning visar att fysisk inaktivitet är lika farligt för hälsan som kraftig övervikt och fetma. ser vi att gapet mellan de som rör på sig ofta och de som sällan eller till och med aldrig gör det, blir allt större. Ett sätt att möta utmaningarna på har varit genom införandet av det så kallade friskvårdsbidraget. Arbetsgivaren kan erbjuda sin personal skattefri motionsaktivitet av enklare slag som ligger skilt från arbetsplatsen. Den anställde kan, mot kvitto, få ersättning från arbetsgivaren för sitt utlägg. En förutsättning är att motions- eller friskvårdsförmånen ska rikta sig till hela personalen. Det innebär att erbjudandet ska omfatta samtliga anställda oavsett anställningsform, alltså även korttidsanställda, vikarier med flera. Friskvårdsbidraget är en bra reform som möjliggör för fler människor att undvika stillasittandets konsekvenser. Förutom de positiva hälsoeffekter anställda får av att leva hälsosamt och träna regelbundet, visar studier att man också presterar bättre på jobbet och kan hålla koncentrationsförmågan uppe . är det många arbetsgivare som inte erbjuder sina anställda skattefri motionsförmån. Tyvärr är det inte heller alla anställda som nyttjar det friskvårdsbidrag de erbjudits. Många motionsformer står också utanför reformen. Några av de mest populära aktiviteterna bland svenskar som löpning, skidåkning, ridsport och golf ryms inte inom dagens regelverk. Goda vanor kan inte och bör inte lagstiftas fram från . Däremot kan vi på politisk nivå fatta beslut som underlättar för fler människor att själva initiera ett hälsosammare liv. Insatser på samhällsnivå och individuell nivå bör understödja varandra och inte hanteras som motsatser. Ett friskvårdsbidrag som fler kan använda skulle naturligtvis inte lösa alla utmaningar med en alltför stillasittande befolkning. Däremot skulle det möjliggöra för fler att aktivera sig och förbättra sitt välmående. Det finns därför goda skäl att se över hur regelverket skulle kunna utvecklas.
mot · H2021844 · 2014-11-10 00:00:00 — Förbättrad säkerhet för cyklister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av förbättrad säkerhet för cyklister. Cykeln som transportsätt har fått alltmer uppmärksamhet och en bidragande faktor är att allt fler intresserar sig för både miljö- och folkhälsofrågor. Cykeln har gått från att ha varit ett lekfullt färdmedel till att ses som ett självklart färdmedel. Detta ska givetvis tas tillvara på, både för den egna hälsan och för en hållbar stadsmiljö. Mycket kan vinnas genom att fortsätta förbättra förutsättningarna för att cykla istället för att köra bil. Vardagsmotionen ökar som både miljön och framkomligheten gynnas. För att fler ska välja cykeln är det viktigt att den ses som ett tryggt transportsätt. Detta är särskilt viktigt för barn och unga som i en allt större utsträckning är beroende av säkra cykelbanor. Enligt visar resultat att det genom fysiska åtgärder går att öka viljan att ta cykeln framför bilen och att olycksriskerna minskar. På vissa ställen har vi väl utbyggda cykelbanor men på många andra ställen kan det vara trångt och cyklister får samsas med bussar och bilar. har kartlagt händelseförlopp och trafikmiljö i vägtrafikolyckor –2010. Resultatet visar att det omkommer 20–30 cyklister i som omkring 300–400 skadas svårt. Deras resultat visar att dödsolyckor i stor utsträckning sker i glesbygd och i kollision med motorfordon medan de allvarliga personskadeolyckorna sker i tätort. rapporterar att minst hälften av alla cykelolyckor beror på problem med cykelvägar. Halka och andra problem med underlaget är den vanligaste orsaken. Genom ett aktivt arbete går det att skapa smarta lösningar som ökar både framkomligheten och säkerheten för cyklister. De stora cykelländerna och är två exempel att följa och ta efter. Där har man byggt ut en väl fungerande och anpassad infrastruktur för cykeltrafiken. I har man exempelvis satsat på olika typer av varningsblinkningssystem med syfte att uppmärksamma fordon på cyklister. I farliga korsningar har man satt upp varningsskyltar som börjar blinka när en cyklist närmar sig. I fyra olycksdrabbade korsningar i har dioder byggts in i asfalten som börjar blinka när en cykel närmar sig. I har man löst de säkerhetsproblem som kan uppstå i närheten av rondeller. Istället för att cyklisterna trängs med bilisterna har särskilda cykelvägar byggts förbi rondellerna för att därigenom undvika kollisioner. Det ska kännas roligt och tryggt att befinna sig ute på vägarna oavsett om man sitter framför ratten eller framför cykelstyret. Viktiga insatser har skett för att förbättra säkerheten, men i takt med att fler väljer cykeln kommer kraven på säkra cykelvägar att öka. Det är därför viktigt att fortsätta se över säkerheten för cyklister.
mot · H2021845 · 2014-11-10 00:00:00 — Skolgårdens betydelse för barns och ungas hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av att verka för skolmiljöer som inbjuder till fysisk aktivitet. har genomgått stora samhällsförändringar som har förändrat vårt sätt att leva i grunden. har vår vardagliga fysiska aktivitet minskat. För många upptas en stor del av den vakna tiden av stillasittande aktiviteter; vi har skrivbordsjobb, vi sitter i skolbänken och vi använder fordon för att förflytta oss. Stillasittande beteende har nästan blivit synonymt med ett modernt samhälle. Det är inte bara bland vuxna som man kan se ett stillasittande beteende. Även barn och unga rör på sig mindre än . Förekomsten av barnfetma har förvisso planat ut , men på en hög nivå. Livsstilsrelaterade sjukdomar grundar sig ofta i dåliga kostvanor och brist på rörelse. Det finns ett tydligt samband mellan stillasittande beteenden och risk för att insjukna i hjärt-kärlsjukdomar samt diabetes. Man behöver inte ha en uttalad fetma för att vara i riskzonen. Barn med måttlig övervikt före puberteten riskerar att drabbas av framtida sjukdomar. Skolan har en avgörande roll för att tidigt skapa goda vanor kring fysisk aktivitet och hälsa. Alltför ofta låter vi oss begränsas av klassrummets fyra väggar istället för att se möjligheten som naturen kan erbjuda i den dagliga verksamheten. Ett förändrat synsätt skulle möjliggöra att fler elever fick en bättre kontakt med naturen. Flera studier visar också på miljöns betydelse för god koncentrationsförmåga och välmående. En utmaning i sammanhanget är att många föräldrar skjutsar sina barn slentrianmässigt till skolan. När barnen väl kommit fram kan de mötas av tråkiga skolgårdar som inte lockar till rörelse. Allt fler skolor i svenska städer har ytterst liten utemiljö för eleverna och många saknar till och med skolgård. Det försämrar förutsättningarna för barn att kunna leka på rasterna och få den fysiska aktivitet som deras kroppar behöver. Det är viktigt att det finns goda förutsättningar för barnen att aktivera sig under skoldagen. finns inga fastställda normer för hur stor en skolgård bör vara. Utredningar och forskning pekar på ett behov av per barn, beroende på ålder och verksamhetsform. Men det handlar inte bara om hur stor skolgården är utan även hur den är utformad. God tillgång till bland annat grönytor, lekparker och idrottsredskap, sänker trösklarna till fysisk aktivitet. Det finns fler goda exempel på bra skolgårdar ute i landet som andra skolor kan inspireras av. i kommun har en framgångsrik modell för att utveckla kommunens utemiljöer som pedagogiska rum i samarbete med förskolor och skolor. Projektet bidrar till en trivsam skolgård med leklust som stimulerar till kreativitet, lek och rörelse. Även i arbetar man aktivt med frågorna. Miljön kring skolan, särskilt skolgårdarna, spelar en viktig roll för barns och ungas hälsa. Därför är det av vikt att överväga möjligheter att verka för skolmiljöer som genom kreativa utformningar uppmuntrar till lek och rörelse.
mot · H2021846 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad skolmat. Alla barn och ungdomar i den svenska skolan ska lära sig för livet. Ofta diskuteras hur undervisningen ska utformas och hur många undervisningstimmar varje ämne ska inrymma. Mer sällan ägnas tid åt att fundera kring hur vi kan säkerställa att varje elev får bästa tänkbara möjligheter att ta till sig av den undervisning som ges. Det spelar ingen roll hur bra skolan är ifall eleverna är trötta och utan möjligheter att ta till sig av vad som lärs ut. Att tillhandahålla elever en god skolmat är ett väldigt viktigt uppdrag, men på samma gång är det svårt, eftersom det innehåller många olika komponenter. Det handlar om att kunna servera välsmakande mat som också har ett bra näringsinnehåll. Många vill att den helst ska vara närproducerad och ekologisk, men får den inte kosta för mycket. Dessutom ska lunchen serveras i en lugn och bra miljö. För en kommun med begränsad budget är det inte det lättaste att få ihop alla dessa aspekter av skolmaten. Om vi ser oss om runt om i skiljer det sig väldigt mycket mellan hur mycket varje kommun lägger på skolmaten. Enligt kan det skilja i olika svenska kommuner. Resultatet av att skolmaten inte prioriteras blir att elever i vissa fall inte äter sig mätta och heller inte kan prestera bra i skolan. En undersökning uppskattar att så många som av alla skolelever hoppar över lunchen helt och hållet. Det bedrivs en hel del arbete för att stödja kommunerna i arbetet med att kunna erbjuda en bra skolmat. Till exempel har ställt samman råd och riktlinjer som kommunerna kan använda sig av för att leverera bra och allsidig kost. Problemet är att många kommuner inte har en utarbetad hälsostrategi när det gäller skolmaten och inte följer de rekommendationer som finns. Något som är viktigt är att ta fram goda exempel på bra skolmat ute i landet som andra skolor kan lära sig av. Ett exempel är Bättre Skolmat som drivs med stöd från av , en avdelning inom LRF. Syftet är att inspirera till utveckling och förbättring av svensk skolmat. Ett annat exempel är – ett kunskapsnätverk med 33 kommuner och stadsdelar i som samarbetar för att sprida kunskap om hur skolor kan arbeta med ett positivt helhetstänkande kring skollunchen. Den tidigare alliansregeringen drev ”Matlandet ” där man bland annat arbetade för att förbättra den mat som serveras inom den offentliga sektorn. Där fanns målsättningar som rör allt från kvalitet och matglädje till miljön i matsalen och bättre upphandlingsförfaranden. Tyvärr verkar detta arbete nu prioriteras ned. Arbetet för en bättre skolmat måste istället fortsätta. Inte minst viktigt är detta mot bakgrund av att övervikt och en stillasittande livsstil är verkliga problem hos den svenska befolkningen, speciellt hos många unga. Därför bör regeringen överväga ytterligare åtgärder som syftar till att förbättra skolmaten.
mot · H2021847 · 2014-11-10 00:00:00 — Sänkt åldersgräns på Systembolaget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att sänka åldersgränsen på Systembolaget. När man är anses man som myndig i och man får rösta i allmänna val, gifta sig, ta körkort samt göra militärtjänst och köra stridsvagn. Man kan också väljas in som riksdagsledamot och vara med och besluta om ändringar i och instiftande av lagar. Dessa saker är av högre dignitet och kräver minst lika stor mognad som att själv handla ut på . Det saknar all logik att trots att myndighetsåldern är så har en ung person inte rätt att köpa alkohol på förrän . Däremot tillåts denna 18-åring att köpa alkohol på krogen. Det medför att unga människor har svårt att ta lagstiftningen på allvar. Det är inte rimligt att man som 18- eller 19-åring inte tillåts köpa en flaska vin till maten när de tillåts bestämma i eller göra utlandstjänst. Jag anser att eftersom man av samhället anses som vuxen borde detta också gälla vid inköp av alkohol och att åldersgränsen vid köp på sänks till .
mot · H202185 · 2014-11-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av som ett nav för inrikesflyget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inte får ingå någon överenskommelse som innebär att avvecklas innan nuvarande avtal löper ut. Den nya politiska ledningen i vill lägga ner . är dock inte en fråga av betydelse enbart för . Tvärtom, flygplatsen är viktig kanske främst för resten av landet, som via de regionala flygplatserna och deras förbindelser till har rimliga möjligheter att nå . I har exempelvis samtliga tre flygplatser (, och ) förbindelser med . På motsvarande sätt är det i resten av landet – är ett nationellt nav för inrikesflyget. Om stängs innebär det därför ett dråpslag mot stora delar av landet. De lokala flygplatserna och deras förbindelser med är en viktig grundförutsättning för möjligheterna att driva företag ute i landet. En stängning av hotar därmed både jobb och tillväxt. betydelse för näringslivet kan illustreras av att av de två miljoner inrikesresor som gjordes till och från flygplatsen uppges ha varit arbetsrelaterade. Ett beslut om en stängning av flygplatsen kan inte fattas av , utan måste fattas på statlig nivå. Enligt uppgift är regeringen villig att tillsätta en förhandlingsman för att underlätta en stängning, trots att i valrörelsen lovade att inte stänga . Vår uppfattning är att en stängning av under inga omständigheter får genomföras. Boriana (M)
mot · H2021851 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera och konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen. Det är viktigt att arbetslösa ungdomar får tidig hjälp att söka arbete och de har därför särskilt stort behov av stöd. En granskning från visar att huvuddelen av Arbetsförmedlingens insatser sker först när en ungdom varit arbetslös i 3–4 månader samt att Arbetsförmedlingens stöd inte leder till att ungdomarna kan vara tillräckligt aktiva med att söka arbete eller delta i planerade aktiviteter. av arbetsförmedlarna anser att de inte har tillräcklig tid för arbetsgivarkontakter. rekommenderar därför regeringen att Arbetsförmedlingen bör prioritera resurser och organisera det lokala arbetet för att underlätta arbetsförmedlarnas möjlighet att göra en tidig bedömning och förstärka möjligheten till matchning mot arbetsgivare. Detta är en av många vederhäftiga analyser av Arbetsförmedlingens tillkortakommande med att hantera den viktiga uppgiften att leda ungdomar in på arbetsmarknaden. konstaterar också att det råder stora skillnader mellan Arbetsförmedlingens olika kontor runt om i landet där den genomsnittlige förmedlaren förmedlar två jobb . Om alla kontor varit lika effektiva som de mest välfungerande hade ytterligare 17 000 jobb förmedlats . Det är väl bekant att många företag väljer bort Arbetsförmedlingen när de ska rekrytera personal. Det är framför allt informella kontakter, spontanansökningar och bemanningsföretag som vinner terräng som rekryteringsväg på Arbetsförmedlingens bekostnad. En förklaring är att företagens rekryteringsbehov har ändrats sedan Arbetsförmedlingen bildades. Arbetsförmedlingen har traditionellt varit inriktad på att ge service till stora arbetsgivare och offentlig sektor. är arbetsmarknaden mer mångfasetterad och Arbetsförmedlingen har inte i kunnat följa med denna rörelse. Arbetsförmedlingens verksamhet är inte fullt ut anpassad efter dagens arbetsmarknad där det inte går att använda en och samma väg för alla arbetslösa. Det är därför dags att reformera Arbetsförmedlingen i grunden och göra den till en beställande myndighet. Dessutom bör Arbetsförmedlingen öppnas upp för konkurrens på lika villkor där en mångfald av fristående aktörer kan bidra i förmedlingsverksamheten. Kombinationen av valfrihet för den enskilde med resultatinriktade och specialiserade aktörer kan göra den offentligt finansierade Arbetsförmedlingen betydligt mer effektiv. Genom att konkurrensutsätta den arbetsförmedlande delen av Arbetsförmedlingens verksamhet ökar också möjligheten för varje arbetssökande att själv kunna välja förmedlare när verksamheten blir mer specialiserad.
mot · H2021854 · 2014-11-10 00:00:00 — Främjande av hållbarhets- och kvalitetsdimensioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till hållbarhetsbonus. Företag, organisationer och även offentliga aktörer befinner sig regelbundet i situationer där de måste välja inriktning utifrån ett antal olika värden. Det kan handla om vilken vara eller tjänst som ska utvecklas eller upphandlas och vilka investeringar som måste göras på såväl kort som . Ekonomiska hänsyn är en självklar del av ställningstagandet. Hur mycket pengar kan satsas och hos vilken leverantör går det att få bäst valuta för pengarna? Eller, om den egna ekonomin bara räcker till en enda åtgärd, vilken ska prioriteras? ställs allt högre krav på att enskilda aktörer inte bara ska ta ett stort miljöansvar utan även bidra till innovation och utveckling. Med makten att påverka hur man väljer att rikta sina investeringar och vilka varor och tjänster som köps och av vem, följer ett implicit ansvar. Givet de förväntningar som ställs på att investeringar och verksamhetsutveckling – såväl i offentliga sektorn som i privata näringslivet – helst ska skapa nytta för hela samhället och bidra till en ökad social och ekologisk hållbarhet, har en lagstiftning som inte tillräckligt väl premierar kvalitetsaspekterna. Dimensionen att bättre främja företagens långsiktiga och uthålliga ansvarstagande, behöver ur många perspektiv stärkas. En möjlighet som bör övervägas är att med hjälp av exempelvis ett indexsystem, där mått på social och ekologisk hållbarhet ingår, kunna premiera investeringar som håller en sådan profil. Man skulle på så sätt kunna ta fram en modell där företagen får göra ett skatteavdrag vars storlek anpassas till kvaliteten på den investering som ska göras. Det finns sannolikt ett antal frågor som skulle behöva lösas för att ett system kan komma på plats som kan öka incitamenten för enskilda aktörer att i alla delar premiera hållbarhetsdimensionerna, utan att det blir svåröverskådligt och leder till ökad byråkrati. Det är också av yttersta vikt att den hållbarhetsbonus som uppstår kan avräknas mot andra för samhället såväl miljömässigt hållbara som ekonomiskt positiva värden. Det är således önskvärt att förutsättningslöst undersöka hur man via förändringar i skattelagstiftningen bättre kan främja ansvarstagande i samhällets alla sektorer och stimulera de företag och övriga parter som aktivt önskar bidra till en mer hållbar samhällsutveckling. Med bakgrund i ovanstående bör man överväga en översyn av skattesystemet ur ett socialt och ekologiskt hållbarhetsperspektiv för att se hur man bättre kan främja en positiv utveckling genom exempelvis skatteavdrag eller andra ekonomiska incitament. Finn (M)
mot · H2021856 · 2014-11-10 00:00:00 — Utökning av 20 a § polislagen i fråga om genomsökning av båtar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka 20 a § polislagen till att också gälla genomsökning av båtar. Polislagen 20 a § trädde i kraft och omfattar bland annat polisens rätt att efter misstanke om brott genomsöka bil eller annat motorfordon i jakt på vapen eller andra farliga föremål ägnade att användas för brott mot liv och hälsa. Den nya lagparagrafen infördes med anledning av att mängden illegala vapen i samhället ökat stort . Enligt tidigare rådande lagstiftning ställdes krav på en formell husrannsakan – och därmed skälig misstanke om grovt brott – för att få genomsöka en persons bil som det var fritt fram att efter misstanke kroppsvisitera en person för att leta efter vapen. Genom skillnaderna i lagstiftning gällande kroppsvisitation och genomsökning av en bil eller lokal drevs beteendet bland grovt kriminella personer i en riktning där det blev allt vanligare att förvara vapen i fordon då dessa var svårare att komma åt. Dessutom använde man sig ofta av fordon registrerade på andra personer för att ytterligare försvåra för polisen. Med utgångspunkt i den lagparagraf som tillåter kroppsvisitation – polislagen 19 § – utformades PL 20 a § för att ge polisen bättre verktyg att komma åt illegala vapen. Med stöd i denna lagparagraf får polisen genomföra en grundlig undersökning av fordon, inklusive slutna utrymmen och oavsett om ägaren finns på plats, naturligtvis som man fullt ut beaktar behovs- och proportionalitetsprinciperna. Polislagen 20 a § omfattar dock inte båtar, vilket skapar en onödig lucka i lagen och naturligtvis ökar risken för att dessa används för förvaring av vapen. En utökning av lagen till att även omfatta fordon som rör sig på vattnet istället för på land innebär inga ytterligare inskränkningar mot viktiga rättsprinciper utan borde ur det hänseendet vara att likställa med att söka igenom en bil. Genom att utöka lagen ger man de poliser som arbetar till sjöss samma möjligheter som deras kolleger på land att bekämpa förekomsten av illegala vapen. Med anledning av ovanstående vill jag uppmana till en översyn av nuvarande lagstiftning så att polisens arbete ytterligare underlättas och så att PL 20 a § kan gälla på samma sätt för alla typer av fordon oavsett om de rör sig på land eller inte.
mot · H2021858 · 2014-11-10 00:00:00 — Handlingsplan för sällsynta diagnoser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ha en handlingsplan för sällsynta diagnoser. presenterade en rapport som visade att inte är ett av de 16 länder som har följt den rekommendation som gjordes 2009 om att anta en nationell plan eller strategi för sällsynta diagnoser. är inte heller ett av de sju länder som har kommit långt med utarbetandet av en sådan nationell plan eller strategi trots att rekommendationen var att så skulle ha skett innan utgången av 2013. Vissa initiativ har tagits men de är otillräckliga. För att patienter med sällsynta diagnoser ska få vård på samma villkor som andra patienter krävs att en nationell plan finns på plats. För att förbättra hälso- och sjukvården till nytta för patienter med sällsynta diagnoser måste kunskapsnivån höjas. Det är nödvändigt för att patienterna ska kunna få tidig diagnostisering och därigenom tillgång till den ofta avancerade behandling som kan erbjudas tack vare stimulansåtgärderna på EU-nivå. Att ha en sällsynt diagnos innebär att det finns en person per 5 000, och att ha en mycket sällsynt diagnos innebär en på 50 000 personer. Det säger sig självt, att de läkemedel som krävs för att bota och lindra dessa sjukdomar, är dyra att utveckla och använda i startfasen på marknaden. får många patienter vänta innan den svenska hälso- och sjukvården fattat beslut om ett läkemedel ska användas i eller ej. Detta trots att samma läkemedel används i stora delar av , även i länder med en betydligt sämre ekonomi än den svenska. måste ha ett system för att ta emot resultatet av EU:s stimulansåtgärder i form av nya avancerade läkemedel som kan förändra livet för barn och vuxna med allvarligt handikappande eller dödliga sjukdomar som saknar effektiv behandling. Den nationella planen bör säkerställa att svenska patienter får samma tillgång till de nya avancerade behandlingar som EU:s stimuleringsåtgärder resulterat i för patienter i andra EU-länder. och med välfärdsutskottet, har tagit beslut om att samarbeta över de nordiska gränserna i en handlingsplan för sällsynta diagnoser. Det vore därför vällovligt om kunde gå in i det nordiska arbetet, med en handlingsplan för och efter det se hur man kan samarbeta över landsgränserna för dessa små patientgruppers bästa både vad gäller en mera jämlik vård som tillgång till nya innovativa läkemedel.