mot · H2023003 · 2014-11-11 00:00:00 — Det innebär, konkret, att det finns fyra alternativ: (I) att man höjer skatterna, (II) att man har en lägre ambitionsnivå avseende de offentliga åtagandena, (III) att man åsidosätter överskottsmålet, eller (IV) att man väljer att föra en annan inriktning på invandringspolitiken, mer i likhet med nordiska grannländer. ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen urholkats . Vi satsar därför resurser på att öka lärartätheten i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte att komma tillrätta med resursbristen vid våra högskolor och universitet enligt den så kallade Grundbultens utredning. För är det en självklarhet att meningen med utbildning är att den ska förbereda för livet och leda till arbete. Vi efterfrågar därför en allmän effektivisering bland högskolorna med förväntningen att de bättre ska matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Vårt förslag tar fäste vid resursallokeringen och baseras i huvudsak på ett förslag från . [13] Istället för att resurstilldelningssystemet baseras enbart på parametrarna helårsstudenter () och helårsprestationer (HÅP) i form av fullgjorda studieresultat, bör följande fyra parametrar vara avgörande: (I) en studentpeng, likt den nuvarande, där lärosätena erhåller resurser baserat på antal helårsstudenter, (II) en examenspeng, där lärosätet får en större peng om studentens studier leder fram till examen, vilket innebär att den sista poängen i en utbildning ger högre anslag än den första, (III) en etableringspeng, där resurstilldelningen i högre utsträckning kopplas till resultatmått i form av arbetslivsetablering, samt (IV) en kvalitetspeng, där extra resurser tilldelas de lärosäten som bedöms ha högst kvalitet i kvalitetsutvärderingarna. Syftet med reformen är att tydliggöra utbildningsväsendets huvudsyfte att utbilda åt arbetsmarknadens behov samt att lägga större fokus på att komma tillrätta med matchningsproblematiken. Ett led i strävan att öka matchningen på arbetsmarknaden är förslaget om en utökning av antalet platser på komvux. Den kommunala vuxenutbildningen fyller en viktig funktion i vårt samhälle genom att erbjuda en andra chans för individer att skaffa sig en stabil grundutbildning och därmed stärka sitt utgångsläge på arbetsmarknaden. Vi skapar därför 5 000 nya platser på komvux. Myndigheten för analyserar arbetsmarknadens behov och avsätter därefter medel till lärosäten som anordnar de av marknaden efterfrågade utbildningarna. Detta matchningsarbete har visat sig vara mycket effektivt och av de elever som genomgått en utvald utbildning har närmre sju av tio haft ett faktiskt arbete efter examen. [14] Myndigheten har aviserat att den har organisatorisk kapacitet att bygga ut verksamheten, men givet dagens anslagsnivåer saknas resurser till detta. höjer därför dessa anslag. efterfrågar många arbetsgivare anställda med någon form av eftergymnasial utbildning, men inte nödvändigtvis en femårig universitetsutbildning. Många ungdomar vill också vidareutbilda sig men ser inte nödvändigtvis universitetsstudier som sitt förstaval. Där är de 1- och 2-åriga utbildningarna som erbjuds via bra alternativ. För såväl arbetsgivare som arbetstagare är därmed utökat stöd till Myndigheten för att betrakta som positivt. Det är en satsning för bättre matchning på arbetsmarknaden och för lägre ungdomsarbetslöshet. Vi kommer därför att skapa 5 000 nya platser på . Den massiva ungdomsarbetslösheten beror delvis på den överteoretisering som skett av gymnasieskolans olika program. Idén om att alla ska ges högskolebehörighet och att hälften av alla gymnasieelever ska bli akademiker har varit en fullständig katastrof för såväl arbetsmarknad som enskilda ungdomar. inser att alla varken kan, bör eller vill bli akademiker och att yrkesutbildade efterfrågas i en allt större utsträckning. Den stora skillnaden mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden är särskilt tydlig när det gäller företagens skriande behov av just yrkeskunniga. En av våra viktigaste satsningar för att bryta ungdomsarbetslösheten är därför införandet av lärlingsjobb. Den nya anställningsformen skulle möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling med en provanställningsperiod i stället för dagens sex där arbetsgivaravgiften är helt avskaffad. Satsningen bedöms kunna skapa uppemot 50 000 nya lärlingsjobb brutto och syftar till att bryta ungdomsarbetslösheten och stärka ungdomars konkurrenskraft på arbetsmarknaden. Starta-eget-bidrag, eller stöd för start av näringsverksamhet som det egentligen heter, har som arbetsmarknadspolitisk åtgärd lovordats av bland annat som en av de bästa sysselsättningsskapande åtgärder som finns inom det arbetsmarknadspolitiska området. Mycket goda siffror visar på verkliga effekter. Inte minst har det konstaterats att överlevnadsgraden är lika hög för företag startade genom starta-eget-bidraget som företag startade utan bidrag. Andra forskare har kommit fram till att 60–av de i programmet startade företagen inte skulle ha startats utan programmets existens. Trots programmets goda resultat finns en generell 25-årsgräns och stödet ges bara . Åldersgränsen medger vissa undantag, bland annat för nyanlända invandrare, men att generellt begränsa stödet till personer som har fyllt 25 är direkt kontraproduktivt – det är trots allt mot ungdomar som arbetslösheten slår som hårdast. menar att unga arbetslösa ska ha rätt att söka bidraget precis som alla andra; bland våra ungdomar finns många driftiga, innovativa och idérika individer som saknar kapital men besitter viljan. Ett utökat starta-eget-bidrag skulle bryta en del av ungdomars sociala utanförskap och påverka sysselsättningen positivt. föreslår en 20-årsgräns och en förlängning av den tid under vilken stödet utbetalas . Detta skulle enligt rimliga beräkningar leda till att ytterligare 346 ungdomar beviljas stödet . är i grunden positiva till RUT-avdraget. Reformen har inte enbart haft sysselsättningsskapande effekter, den har även gett vanliga människor möjligheter att få mer tid över till annat än hushållsarbete. RUT-avdraget bedöms ha skapat uppemot 19 000 fler sysselsatta och är därtill helt självfinansierande. vill utveckla avdraget för personer som fyllt och helt ta bort den skatt som seniorer betalar på hushållstjänster. är inte tänkt att vara ett substitut åt hemtjänst utan snarare ett komplement. Förslaget skulle också bidra till fler arbetstillfällen. utförs en fjärdedel av alla RUT-tjänster åt äldre. Förslaget får också sägas ha ett jämställdhetsperspektiv inbyggt i sig – den anhörigvård som sker påverkar möjligheterna att förvärvsarbeta eller studera negativt, och detta drabbar kvinnor i högre utsträckning än män. [20] Närmre 70 000 personer uppger att de har blivit tvungna att gå ner i arbetstid. [21] Reformen bedöms alltså ha en klart positiv sysselsättningsskapande effekt. omfattas omkring 34 000 personer av fas 3. Hela två tredjedelar av deltagarna gör dock bedömningen att verksamheten inte förbättrar eller till och med försämrar deras möjlighet till att få ett vanligt arbete. En relativt stor del av verksamheterna har också en begränsad allmän samhällsnytta. ambition är att antalet deltagare i fas 3 gradvis ska minska och att verksamheten successivt ska fasas ut. I syfte att närma oss denna målsättning föreslår vi genom denna budget en rad åtgärder för att skapa fler utbildningsplatser, lärlingsjobb, fler anställningar inom offentlig sektor, stimulans till gröna näringar på landsbygden och åtgärder för förbättrat företagsklimat, ökad tillväxt och ökad anställningsbenägenhet hos små och medelstora företag. Som ett ytterligare led i vår strävan efter att öka samhällsnyttan och bekämpa långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten vill vi även göra en satsning på så kallade föreningsjobb. Det finns mängder av samhällsnyttiga föreningar som är i stort behov av utökade arbetsinsatser, men inte själva har ekonomiska möjligheter att bekosta dessa. Vare sig det gäller en hästgård, ett fotbollslag, en pensionärsförening eller ett kulturarvsprojekt, så finns uppgifter som skulle kunna utföras bättre med hjälp av fler händer. I har en liknande verksamhet bedrivits lokalt med direkt inriktning på arbetslösa ungdomar, vilket givit positiva reaktioner. vill dock inte begränsa detta projekt till enbart ungdomar, eller till enskilda orter. Vi avser att avsätta i stimulansbidrag till kommunerna för detta ändamål. Målsättningen är att via lönesubvention kunna erbjuda kollektivavtalsenliga löner av heltid. Ett av de mest centrala hinder som finns på svensk arbetsmarknad för arbetssökande med funktionshinder är den nuvarande storleken på lönestödet. konstaterar att arbetsgivare mycket sällan får den kompensation som subventionen avser då taket för den lönegrundande nivån är för låg. Nuvarande tak är dels bundet till ett specifikt belopp , varpå utvecklingen med hänsyn till inflation i reala termer kan bli negativ. Dels ligger också nuvarande tak om under nivån för dagens medelinkomst, vilket innebär ett glapp mellan statlig kompensation till företagen och individernas lönenivå. Detta minskar således incitamenten till att anställa med lönebidrag. I enlighet med föreslår en höjning av taket på lönestödet från dagens fasta belopp på till 0,45 andel av prisbasbeloppet, vilket enligt nivåer innebär ett tak om . Detta uppnås mot slutet av budgetperioden. ORDNING OCH TRYGGHET PÅ ARBETSMARKNADEN 7.1 RIV UPP LAVALLAGEN är på ett generellt plan positiva till den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och arbetskraft inom EES-området. Omkring tre fjärdedelar av all vår handel – export och import – går till andra länder i . På samma sätt som många svenska ungdomar väljer att hitta arbete i eftersom vår egen arbetsmarknad är väldigt ansträngd, finns det medborgare i andra EES-länder som söker sig till för att hitta jobb. Det är dock viktigt i sammanhanget att påpeka att det på grund av den alltför ivriga EU-utvidgningen, vilket som enda parti varit emot, råder väldigt stora ekonomiska skillnader inom unionen. Det öppnar upp för lönedumpning på den svenska arbetsmarknaden genom import av billigare arbetskraft från unionens fattigare länder, såsom och . För att motverka detta och för att garantera att svenska villkor och kollektivavtal gäller på den svenska arbetsmarknaden vill kraftigt reformera det så kallade utstationeringsdirektivet. Den så kallade Lavallagen, som förhindrar fackförbund att vidta stridsåtgärder mot arbetsplatser med utstationerad arbetskraft som inte följer svenska kollektivavtal, ska rivas upp i sin helhet. ska därigenom äga konflikträtt gentemot oseriösa arbetsgivare som utnyttjar arbetskraft eller aktivt ägnar sig åt lönedumpning genom att åsidosätta svenska villkor. Det är inte sannolikt att Lavallagen kan rivas upp utan en större omförhandling av det svenska EU-medlemskapet. Det är därmed av vikt att en sådan omförhandling kommer till stånd. Övriga riksdagspartier äger därmed heller inte trovärdighet i frågan, med mindre än att de byter uppfattning i frågan om medlemskap i . Månadsrapportering och anmälningsplikt ska vara tvingande för samtliga företag som har utstationerad arbetskraft i . är det oklart exakt hur många utstationerade löntagare som finns i , till vilka löner de jobbar samt hur länge de har varit och kommer att vara här. Denna kunskapsasymmetri gör arbetsmarknaden mer svåröverskådlig och effekterna av direktivet svårare att utvärdera. Det ska införas en bortre maxgräns för hur länge en arbetstagare kan vara utstationerad i . Denna bör sättas . Om en arbetsgivare behöver ha personal stationerad i annat EES-land längre än så medför det inget hinder emedan den anställde har rätt att, i enlighet med inremarknadsakten, arbetskraftsinvandra på vederbörligt sätt. vill införa den så kallade vita-jobb-modellen. Det är en upphandlingsmodell som kan appliceras på all offentlig upphandling och som ställer ett antal krav på det anbudsgivande företaget. Bland annat ska företagen erbjuda sina anställda kollektivsavtalsenliga villkor. Detta ska också tydligt specificeras i upphandlingsunderlagen och syftar ytterst till att motverka lönedumpning och försäkra att även utstationerad arbetskraft åtnjuter adekvata villkor. Kravet ska framgå klart och tydligt så att det inte finns några oklarheter när ett företag brutit mot upphandlingsavtalet. Huvudentreprenörsansvar ska krävas, vilket medför att huvudentreprenören ansvarar för att även underentreprenörer följer de regler som ställs upp. Detta är direkt nödvändigt eftersom huvudentreprenören annars kan anlita underentreprenörer som i sin tur antingen anlitar svart arbetskraft eller ägnar sig åt lönedumpning genom att inte erbjuda kollektivsavtalsenliga villkor till utstationerad arbetskraft. De osunda konkurrensvillkoren tillåts i så fall fortleva. Brott mot reglerna ska kunna leda till att avtalet rivs upp och i vissa fall även till skadeståndsanspråk. Utöver detta godtar det anbudsgivande företaget att kommunens (eller motsvarande) kontrollanter har rätt att undersöka handlingar som kan vara relevanta för att försäkra sig om att villkoren uppfylls. Detta gäller även för eventuella underentreprenörer. Det kan röra sig om sådant som löne- och anställningslistor, skatteinbetalningar och motsvarande. Det blir också relevant att kontrollera att företaget betalar skatt och arbetsgivaravgifter som står i paritet med reglerna såsom de anges i relevant kollektivavtal. Att neka eller förhindra för kontrollanterna ska i det ljuset ses som ett uppenbart brott mot upphandlingsavtalet. Vita-jobb-modellen har provats i och har lett till flera positiva erfarenheter. 7.4 ALTERNATIV TILL FAS3 vill slopa den tredje fasen i jobb- och utvecklingsgarantin. Det har inte fungerat som ett lämpligt sätt att slussa tillbaka individer till den ordinarie arbetsmarknaden. Vår förhoppning är att en del av nuvarande deltagare i fas-3 kommer att välja att stärka sin konkurrenskraft genom att erbjudas bättre möjligheter till om- och vidareutbildning inom ramen för exempelvis komvux, yrkesvux eller Myndigheten för . Utöver det måste man ha i åtanke att av deltagarna i fas 3 har någon slags funktionsnedsättning, vilket medför en minskad arbetsförmåga. [23] Det innebär således att dessa individer behöver ett särskilt stöd för att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Därför föreslår en satsning på subventionerade föreningsjobb samt en höjning av taket i lönestödet i enlighet med den så kallade slutsatser. 7.5.1 ARBETSSKADOR OCH STRESS Arbetsmiljön inom den offentliga sektorn kan inte sägas ha gått åt rätt håll . Arbetsbelastningen har ökat och tar sig uttryck i tunga och/eller oergonomiska lyft, i tidsbrist, stress och i omöjligheten att ge patienter och vårdtagare den uppmärksamhet de behöver och förtjänar. grundrecept för att förbättra denna situation är att tillföra fler händer till vården och till omsorgen. Med fler anställda förbättras inte bara kvaliteten och servicen för vårdtagarna utan hela arbetsplatsen blir mindre stressfylld – också för de anställda. En högre personaltäthet för minskad arbetsbelastning och minskande arbetsrelaterad ohälsa. 7.5.2 HOT OCH VÅLD Enligt är hot och våld på arbetsplatserna tyvärr ganska vanligen förekommande. Det tycks också vara så att kvinnor i högre utsträckning upplever hot och våld på arbetsplatserna, mot för männen. [24] Situationen tycks också ha förvärrats . konstaterar att själva situationen med våld och hot på arbetsplatserna, såsom själva omfattningen, vilka grupper som är i riskzonen, vilka riskfaktorerna är och så vidare är tämligen väl utredd. Däremot så är forskningen kring olika åtgärder för att förebygga och motverka våldet desto mer begränsad. vill att ska ges de nödvändiga resurser som krävs för att kunna fortsätta arbetet med att utveckla denna forskning och vill naturligtvis också verka för att de åtgärder som enligt forskningen bedöms som mest verksamma för att trygga våra arbetsplatser sedan också blir verklighet. Vi skjuter av denna anledning till mer resurser till . målsättning är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetet samt att förbättra arbetsmiljön, såväl fysiskt psykiskt som socialt och arbetsorganisatoriskt. Det är ett viktigt uppdrag som vill fördjupa och vidareutveckla. Omfattningen av arbetsorsakade besvär har ökat och uppger av kvinnorna samt av männen att de haft besvär till följd av arbetet . Detta innebär att uppskattningsvis 860 000 sysselsatta har haft arbetsorsakade besvär. [25] var det även 45 personer som omkom på sin arbetsplats. Förutom tidigare nämnda åtgärder för att förbättra den offentliga sektorn som arbetsgivare, väljer vi även att skjuta till ytterligare resurser till för deras helhetsarbete för de svenska arbetsplatserna, offentliga liksom privata. avser att återställa anslagen till nivå, det vill säga innan den av Alliansregeringen inledda neddragningen, vilket motsvarar en höjning på från dagens nivå. 7.5.4 FORTBILDNING AV OMBUD Efter att den borgerliga regeringen tillträdde 2006 fråntogs fackföreningarna det ekonomiska stöd för fortbildning av skyddsombud som de fram till dess hade rätt till. saknar vartannat aktivt skyddsombud utbildning och antalet skyddsombud har minskat kraftigt. [26] Inom LO-sektorn finns ca 60 000 skyddsombud – en minskning - och totalt på arbetsmarknaden saknas det närmare 100 000 ombud. En trygg arbetsmiljö kommer inte av sig själv. omkommer en anställd på grund av arbetsolyckor. [27] vill intensifiera arbetet mot olyckor på arbetsplatserna och återställer det statliga stödet till fortbildning av skyddsombud. 7.5.5 TRAKASSERIER OCH MOBBNING säger statistiken att upp emot var 10:e arbetstagare upplever sig mobbad eller trakasserad av kollegor eller chefer. Det är alltid svårt att räkna på hur många som verkligen drabbas. Det finns sannolikt ett stort mörkertal. Vad de flesta dock tycks överens om är att de största riskbranscherna finns inom vård- och omsorgsyrken där den offentliga sektorn är den största arbetsgivaren. har tagit fram en för att försöka komma tillrätta med detta ökande problem. [28] Det finns följaktligen metoder en arbetsgivare kan arbeta efter för att minska mobbning och trakasserier på arbetet. I likhet med vårt föreslagna stadsbidrag för fortbildning av skyddsombud vill vi även göra det möjligt för fackförbunden att söka bidrag för att utbilda arbetsgivare. För detta ändamål avsätter vi som fackförbund med tydliga ramar och god kunskap gällande åtgärder mot mobbning kan söka och hålla utbildningar för arbetsgivare. Merparten av landets företagare bedriver ett bra och ansvarstagande arbetsmiljöarbete. I vissa fall har dock trakasserier och mobbning på arbetsplatsen lett till att den drabbade sagts upp, istället för att ledningen agerat och tagit itu med problemet. Den anställde kan naturligtvis överklaga uppsägningen i Arbetsdomstolen och om arbetsgivaren fälls, kan denne i enlighet med LAS bli skyldig att betala skadestånd. Dock får inte den uppsagda per automatik tillbaka sin anställning. finner denna ordning vara oacceptabel och anser att arbetstagare som blivit uppsagda på osakliga grunder ska få det lagstadgade valet att återgå till sin anställning om denne så önskar. 7.5.6 NATIONELLT FÖR ARBETSMILJÖ bildades efter den borgerliga regeringens initiativ . Enligt en av deras utredningar skulle gynnas av ett nationellt för arbetsmiljö. [29] Centrets uppgift bör vara att bevaka, vårda och förmedla kunskap om arbetsmiljö till de grupper i samhället som har ett inflytande på hur arbetsmiljön ser ut, exempelvis politiska beslutsfattare, arbetsmiljöansvariga i näringslivet och lärare på arbetsmiljöutbildningar. Trots krav från både fackförbund och arbetsgivare har regeringen ännu inte fattat beslut om att följa utredningens rekommendationer. främsta mål är att tillse att arbetsmiljölagarna efterlevs. Ett centrum som fokuserade på forskning och utveckling inom arbetsmiljöfrågor skulle gynna såväl arbetstagare som arbetsgivare. skjuter till resurser för ett nationellt . 7.5.7 CENTRUM FÖR ÄLDREPOLITIK Hur länge en människa kan och orkar arbeta kan skilja sig stort mellan individer. Detta påstående stöds även av som menar att allt fler har möjlighet att arbeta längre. Ändå är det som väljer att gå i pension . Fler och fler vill arbeta längre, men möter olika hinder i regelsystem, avtal och i arbetslivet. Även attityder gentemot äldre försvårar ett förlängt arbetsliv. Utredningen föreslår därför i sitt slutbetänkande ett flertal åtgärder för att stärka de äldres möjligheter att bevara och utveckla sin kompetens. Exempelvis menar de att det är viktigt att öka informationen om möjligheterna med äldre arbetskraft för att stärka de ekonomiska incitamenten och motverka åldersdiskriminering. I vårt grannland har man för detta ändamål förstått betydelsen av kunskap. bildades förlagan till dagens ”Senter for seniorpolitikk” (SSP), en organisation som bland annat har till uppdrag att stimulera äldrepolitik inom arbetslivet, bland annat genom att synliggöra äldres resurser och utvecklingsmöjligheter. Ett resultat av detta är att man i har en annan attityd gentemot äldre i arbetskraften än vad som finns i . Mot bakgrund av detta vill vi att även ska inrätta ett , med liknande uppdrag som den norska förlagan. 7.5.8 FRISKVÅRD OCH FÖRETAGSHÄLSOVÅRD föreslår ett ökat stöd till såväl friskvården som företagshälsovården. I synnerhet vill vi genom ett statligt stimulansbidrag rikta en friskvårdspeng till offentliganställd personal med tunga arbetsuppgifter, exempelvis inom vården och omsorgen. Detta är ett av många led i att kraftigt förbättra arbetsmiljön för dessa anställda. 7.5.9 INGEN KARENSDAG I ARBETEN MED HÖG SMITTORISK återkommande epidemier kan ställa till stora problem för både personal och patienter inom vården. När detta händer när exempelvis vinterkräksjukan går hårt fram på vårdinrättningar är det mycket vanligt att både patienter och personal insjuknar. drabbas stora delar av personalstyrkan, med stora störningar i vården som följd, och villkoren för personalen som drabbas varierar kraftigt mellan yrkesgrupper och landsting. En del arbetsgivare inom vården är generösare i sin hållning medan andra är striktare. Några tydliga riktlinjer för hur man ska agera saknas, vilket gör att vårdinrättningarna inom ett och samma landsting kan använda sig av olika regler. hör till de generösa arbetsgivarna som låter smittad personal vara hemma med full lön utan någon karensdag. Vinsterna att låta personal vara hemma med full lön efter smitta är flera och då inte minst ur ett patientsäkerhetsperspektiv. Patienter ska kunna vara säkra på att bli mottagna av frisk personal som inte sprider smittan vidare. Som arbetsgivare betraktad blir man mer attraktiv, då det ofta är svårt att rekrytera personal i samband med vinterkräksjukan då riskerna för att själv bli sjuk och förlora pengar måste övervägas. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det bättre att ersätta anställdas inkomstbortfall än att stänga ned en hel avdelning. värnar om det arbetsgivaransvar som landstingen har och vill endast ge de verktyg som behövs, varför vi inte vill styra allt genom nationella riktlinjer eller kräva slopad karensdag, utan vi överlåter till arbetsgivaren att avgöra hur reglerna ska se ut. Vi ser att de problemen som uppstår har påtagliga konsekvenser för personalen och det bör därför ligga i arbetsgivarens intresse att utforma ett regelverk om hur ett system med slopad karensdag ska se ut, om det endast ska gälla på arbetsplatsen eller även i hemmet, varför vi anslår stimulansbidrag till arbetsgivare inom vård och omsorg som låter smittad personal vara hemma med full lön utan någon karensdag. efter att den borgerliga regeringen tillträdde hade antalet medlemmar i någon arbetslöshetskassa minskat med ganska exakt en halv miljon.