mot · H102XS3004 · 2014-05-06 00:00:00 — Äldre ska ha verklig valfrihet och i högre grad kunna bestämma vad de vill ha utfört under sina hemtjänsttimmar. De ska kunna bestämma när de ska stiga upp, lägga sig, komma utomhus och andra viktiga delar i vardagen på äldreboendet, liksom välja mellan olika maträtter och om de till exempel vill ha vin till maten. För att värna den äldres oberoende och möjligheter att bo så länge de vill och orkar i sin hemmiljö bör inriktningen vara att det blir lättare att få hjälp även om behoven inte är så stora att man har rätt till biståndsbedömd insats. Det ökar tryggheten, livskvaliteten och oberoendet för de äldre och är lönsamt för samhället. Flera kommuner har redan infört så kallad förenklad biståndsbedömning som gör att alla äldre över en viss ålder får ett antal hemtjänsttimmar bara genom att anmäla sig. Vi vill att fler äldre skall ha denna möjlighet. Vi vill att äldre med rätt till hemtjänst eller boende på äldreboende ska få möjlighet till ett rikare liv. Många kommer att leva av sitt liv med hemtjänst eller på äldreboende. måste och insatserna på äldreboendet utvecklas att inte bara handla om det allra nödvändigaste utan också kunna rymma det som gör livet värt att leva. Hur möjligheten till egen tid ska utformas och vilka insatser som ska inrymmas är upp till varje kommun att bestämma, men är det alltför stora skillnader mellan kommunerna. För äldre som har hemtjänst är kontinuiteten av avgörande betydelse. Statistiken visar att äldre, i den kommun där kontinuiteten är som lägst, kan träffa mer än 20 olika anställda från . Vi vill stärka kontinuiteten i . Vi vill att pension ska beskattas som lön. Vi är kritiska till att regeringen skapat en klyfta i beskattningen mellan löntagare och pensionärer. Vårt mål är att skatteklyftan ska slutas. Vi föreslår att skatten för pensionärer ska sänkas . Vårt förslag innebär att en garantipensionär får i sänkt skatt . Vi kommer att föreslå en skatteväxling där skatten för miljoninkomster höjs och skatten för pensionärer sänks. Skatteväxlingen omsluter 1,5 miljarder och är neutral för de offentliga finanserna. Socialdemokraterna har höga ambitioner för den offentliga sektorn. Klasserna i skolan ska bli mindre, tågen ska gå , fler ska ges möjlighet att studera vid högskolor, universitet och yrkeshögskolor, och vi ska ha en välfärd vi kan vara stolta över. För att klara dessa högre ambitioner krävs omprioriteringar. Ineffektiva skattenedsättningar och vissa befintliga utgifter behöver prioriteras bort. Den svenska offentliga sektorn är framgångsrik och på många sätt en förebild för andra länder. Våra offentliga institutioner förmår att leverera god myndighetsutövning och bra välfärdstjänster till en rimlig kostnad – också i jämförelse med många andra länder. Tilliten till våra myndigheter är hög. Men det saknas inte möjligheter att förbättra våra gemensamma verksamheter ytterligare. Arbetet med att modernisera och effektivisera den offentliga sektorn för att ge bättre service åt medborgarna till en lägre kostnad måste alltid vara högt prioriterat. Behovet av att ständigt utveckla den offentliga sektorn Legitimiteten hos de offentliga institutionerna är välfärdssamhällets fundament. Medborgarnas vilja att betala skatt är beroende av att skattemedlen används till viktiga ändamål på ett effektivt sätt. Redan den socialdemokratiske socialministern visste att varje skattekrona som inte används effektivt är en stöld från folket. Det är fortfarande Socialdemokraternas inriktning. Tillväxt och välstånd i ett land som beror till syvende og sidst av produktivitetsutveckling. Eftersom den offentliga sektorn i utgör en betydande del av ekonomin får produktivitets- och kvalitetsutveckling inom sektorn stora effekter på vårt välstånd. Att genom en god förvaltningspolitik säkerställa att den offentliga sektorn ständigt utvecklas är därför en viktig uppgift för regeringen. Den borgerliga regeringens lösning på dessa utmaningar består i att privatisera verksamheter, sänka skatter och att lämna över en större del av kostnaderna till medborgarna. Vi Socialdemokrater har en annan syn. Vi tror att den offentliga sektorns utmaningar måste mötas med mer resurser - men också med medvetna insatser för att modernisera och effektivisera våra gemensamma verksamheter. får en sådan strävan aldrig överskugga andra centrala värden i en socialdemokratisk välfärdsstat. Att försöka utveckla offentlig verksamhet med näringslivets produktivitetslogik har under den borgerliga regeringen lett till en rad problem i den offentliga verksamheten. Såväl svenska som internationella exempel visar att effektiviseringspotentialen kan vara betydande. Ett exempel: Bara på fanns 2010 över 1000 konsulter anlitade i verksamheten. Att ersätta dessa med anställda innebär kostnadsbesparingar om - som det ökar tryggheten för dem som arbetar i verksamheten. utredningar, vars resultat nuvarande regering valt att inte ta till sig, visar att en bättre förvaltning av de statliga fastigheterna skulle kunna spara belopp i miljardklassen. Likaså visar flera sammanställningar att svenska myndigheter lägger växande resurser på marknadsföring och PR. tar i sitt slutbetänkande upp den stora utvecklingspotential som finns i att minska det som kallas onödig efterfrågan6. Med onödig efterfrågan menas att medborgaren eller företaget tvingas återkomma till en myndighet i ett ärende som en följd av att till exempel ett beslut eller en blankett är obegriplig eller för att myndigheten har gjort fel. Mätningar har visat att onödig efterfrågan ofta kan uppgå till av alla medborgarkontakter. Detta medför kostnader såväl för myndigheterna som för medborgare och företag. Välfärdstjänsterna har genomgått en dramatisk utveckling . Intentionerna bakom förändringarna har ofta varit goda men resultaten är allt annat än tillfredställande. Ett tydligt resultat är att människor som arbetar i välfärden har gått från att vara självständiga proffs till att vara detaljstyrda utförare. Många yrkesgrupper i välfärden slår larm om att deras arbete har kidnappats av ekonomiska ersättningsmodeller, administration och detaljreglering. Åtgärder som var tänkta att effektivisera välfärden har i många lägen i stället byråkratiserat den och fått motsatt resultat. Den förvaltningspolitiska trend som ofta kallas new public management har bidragit till nya administrativa arbetsuppgifter. har välfärden öppnats för aktörer som primärt är vinstorienterade. Krav på högre avkastning kan hota kvaliteten. För att motverka att vinstintresset sätts före kvaliteten krävs nationella kvalitetslagar. Dessutom bör professionerna ges större möjligheter att utnyttja sin yrkeskompetens. Inriktning för utveckling av de statliga myndigheterna Stor delar av det offentliga åtagandet är komplexa samhällsuppdrag som inte kan avgränsas till enskilda myndigheter. Rättsprocessen innefattar såväl polisen, kriminalvården, åklagarna och domstolsväsendet. Rehabiliteringsfrågor berör såväl , arbetsförmedlingen och landstingen. Ofta styrs emellertid verksamheten utifrån mer avgränsade synsätt. Dagens sätt att styra är en av förklaringarna till att vi ofta läser om enskilda individer som hamnar mellan stolarna eller bollas fram och tillbaka mellan myndigheter. Denna bristande samverkan mellan myndigheter skapar inte bara problem för enskilda medborgare och företagare som kommer i kontakt med det offentliga. Det medför också onödiga kostnader för staten. Den fragmenterade förvaltningen har påtalats av forskare så väl som statliga utredningar . Men ändå händer väldigt lite. En ökad samordning utgör en av de stora utvecklingspotentialerna i den offentliga förvaltningen. Vi vill se en ökad samordning och utveckling av arbetsprocesser direkt mellan myndigheter men vi vill också utveckla förmåga att koordinera olika myndigheters arbete. Ett närmare samarbete mellan och myndigheterna är därför centralt. Förslag för ett bättre myndighetsväsende Inrätta en ny enhet i för detaljerad verksamhetsgenomlysning justeras myndigheternas resurser i huvudsak genom två mekanismer. Den årliga pris och löneomräkningen (PLO) innebär att anslag till myndigheterna räknas upp med en väntad kostnadsutveckling med avdrag för en effektiviseringskomponent. Dessutom förändras anslagen när myndigheternas åtaganden förändras. Effektivitets- och produktivitetskravet i PLO är bra och bör finnas kvar. Men det hanterar inte situationer där effektiviseringspotentialen i verksamheten är större eller . Särskilt problematiskt blir det när en insats som leder till stora förbättringar i kostnadseffektivitet kräver initiala investeringar – det kan röra sig om investeringar i IT-lösningar, sammanslagningar av kontor eller större förändringar i arbetssätt. I vårpropositionen presenterade regeringen ett allmänt besparingsbeting. Besparingen går över hela linjen, enligt osthyvelprincipen. Det innebär att regeringen slipper peka ut verksamheter med större eller mindre besparingspotential. riskerar det att sätta en orimlig press på verksamheter som redan har genomfört effektiviseringar. Betinget slår lika hårt mot olika verksamheter oberoende av hur stor påverkan dessa verksamheter har på medborgarnas eller företagens kostnader, eller andra offentliga utgifter. Besparingar i offentliga verksamheter riskerar att leda till ökade kostnader för företag och medborgare om servicen försämras. På samma sätt kan neddragningar i en myndighets verksamhet driva upp kostnader i en annan myndighets. Därför är det viktigt att genomföra effektiviseringar utifrån en helhetsanalys. För att arbeta mer systematiskt föreslår vi att en ny expertenhet inrättas. Enheten ska genomlysa 4-5 myndigheter för att tillsammans med myndighetsledningen, berört fackdepartementet och identifiera metoder att sänka kostnader och frigöra resurser på ett mer verksamhetsfokuserat sätt än vad som görs . Dessa resurser kan sedan antingen investeras i höjd kvalitet i den egna verksamheten eller i annan offentlig verksamhet där behoven bedöms vara större. Möjligheter till effektiviseringar kan föreligga i att reducera myndigheters användning av externa konsulter, att effektivisera lokalanvändning och att använda sig av bättre IT-lösningar. Socialdemokraterna kommer, vid ett regeringsskifte, att inrätta en expertenhet för verksamhetsgenomlysningar. Det allmännas kostnader för köp av verksamhet från privata utförare har ökat markant . Värdet av alla varor och tjänster som utförs på uppdrag av det allmänna och som finansieras med allmänna medel motsvarar eller av de offentliga utgifterna. saknar en nationell upphandlingsstrategi och en genomtänkt politik för hur offentliga upphandlingar ska användas strategiskt. Vårt land är i stort behov av en aktiv förvaltningspolitik med tydliga mål. Strategisk styrning av offentliga upphandlingar bör vara en viktig del av denna förvaltningspolitik. En nationell upphandlingsstrategi bör antas och staten bör fördjupa samarbetet med landets kommuner och landsting i strategiska upphandlingsfrågor med fokus på fem dimensioner: Sänkta kostnader för upphandlade varor och tjänster Ökade miljökrav i offentlig upphandlingar Ökade krav på sociala hänsyn (till exempel krav om kollektivavtalsenliga villkor eller att leverantörer ska erbjuda praktik- eller lärlingsplatser) Ökad användning av innovationsupphandling Ökad möjlighet för små- och medelstora företag att delta i upphandlingar Regeringen samlar hela det statliga upphandlingsstödet och tillsynen hos . arbetade , , , och med upphandlingsfrågor. Det är positivt att samla upphandlingsstödet i en myndighet. är tillsynsmyndighet i konkurrens- och upphandlingsrättsliga frågor och driver rättsprocesser mot bl.a. kommuner och landsting. Det finns en risk för intern målkonflikt inom myndigheten och samarbetssvårigheter med landets kommuner och landsting. Tre nya EU-direktiv avseende offentliga upphandlingar har antagits . Dessa direktiv ger inom flera områden relativt stort handlingsutrymme till medlemsstaterna i utformningen av de nationella detaljerade upphandlingsreglerna. Möjligheterna att ta miljö-, innovations- och sociala hänsyn vid offentliga upphandlingar vidgas med de nya direktiven. Den svenska implementeringen av direktiven har en avgörande betydelse. måste använda handlingsutrymmet på rätt sätt för att säkerställa att strategiska krav tillåts ställas i så stor uträckning som möjligt vid offentliga upphandlingar. Utrymmet som de nya direktiven och praxis på området bör tas tillvara. Ett av den sittande regeringens mål för det nya upphandlingsstödet har varit att uppmuntra den innovationsfrämjande upphandlingen. Utvecklingen under visar dock en betydande minskning av innovationsupphandling som fenomen i . Med undantag av förvarsmaterielupphandling är det ett fåtal myndigheter som bedriver strategiska innovationsupphandlingar. Den nya upphandlingsstrategin ska innehålla en tydlig förstärkning av den innovationsvänlig upphandling. Vid utformningen av denna strategi måste erfarenheterna från den sittande regeringens uppdrag till statliga myndigheter att verka för innovationsupphandlingar användas. Med utgångspunkt i dessa erfarenheter bör regeringen ge uppdrag till samtliga statliga myndigheter med stora inköp av varor/tjänster att genomföra innovationsvänliga upphandlingar. Detta arbete förutsätter koordinering och erfarenhetsutbyte mellan myndigheterna. En särskild kommission med ansvaret att koordinera och öka andelen innovationsvänliga upphandlingar från kommuner och statliga myndigheter bör inrättas. Vi föreslår en nationell upphandlingsstrategi med målet att sänka kostnader, främja innovation och öka kraven på miljö och sociala hänsyn vid kommuner, landsting och statliga myndigheters upphandlingar. Minska antalet sektorsspecifika analysmyndigheter Inom statsförvaltningen finns ett stort antal analys- och granskningsmyndigheter. Trafikanalys, Myndigheten för kulturanalys, Tillväxtanalys, , Inspektionen för socialförsäkringarna, Inspektionen för arbetslöshetskassorna och Myndigheten för vårdanalys är några. De sektorsspecifika analysmyndigheterna bedriver ibland verksamhet som ofta överlappar med den analysverksamhet ansvarig myndighet på området själv bedriver. Som exempel kan man ta Trafikanalys vars utredningar inom transportpolitiken ibland kan ligga nära de utredningar som själva behöver göra för att planera investeringar och reinvesteringar i infrastrukturen. (SOU 2013:40) har varit kritiska till sektorsvisa tillsyns- eller utvärderingsmyndigheter som arbetssätt då dessa kan motverka en samverkande förvaltning. Vissa av dessa analysmyndigheter har även i uppdrag att kontrollera och bedriva tillsyn mot andra statliga myndigheters interna arbete. Granskning som delvis redan genomförs av JO, JK och . I en utredning från Statskontoret (2014:7) har man tittat på sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter som företeelse men kommit med väldigt få konkreta rekommendationer. Statskontoret bör därför åter ges uppdraget att utifrån tidigare övergripande översyn komma med förslag på vilka myndigheter som bör inkorporeras i respektive sektorsmyndighet, slås ihop med andra analysmyndigheter, bibehållas i sin nuvarande utformning eller om dess uppdrag kan utföras av särskild utredare, fristående forskare vid våra universitet och högskolor eller andra befintliga myndigheter så som Statskontoret. Vid ett regeringsskifte kommer socialdemokraterna att tillsätta en utredning för att kartlägga hur de sektorsspecifika analysmyndigheternas verksamhet kan organiseras på ett effektivt sätt. Ökad användning av Statens service center Statens service center har potential att sänka overheadkostnader för statliga myndigheter för såväl serverhaller, som ekonomiredovisning eller löneadministration. Skalfördelarna i verksamheten är tydliga. Ju större volym desto större är effektiviseringspotentialen för många av de tjänster som erbjuds och som skulle kunna erbjudas . finns vissa brister i SSC:s förmåga att leverera värde till de större myndigheter som överväger att lämna över vissa delar av sin administration till SSC. Flera myndigheter uttrycker att den ekonomiska uppsidan alltför ofta är för liten för att motivera minskad egen kontroll över de administrativa tjänsterna. Övergången från tidigare etablerade system kan dock medföra initiala omställningskostnader för den enskilda myndigheten. Regeringen bör aktivt se över hur statens service center kan säkerställa att det innebär produktivitetsvinster för större myndigheter att ansluta sig. Ovan diskuteras mer betydande förslag för : En aktiv näringspolitik, 90-dagarsgarantin för unga, insatser för att vända utvecklingen i skolan med mindre klasser och bättre villkor för lärare, behovet av att inleda ett kunskapslyft och behovet av att investera för fler jobb. Nedan följer en sammanställning av de viktigaste förslagen på inkomstsidan. Våra finansieringsförslag stärker offentliga finanser med . härrör från förslag som socialdemokraterna tidigare fört fram. Därutöver föreslår socialdemokraterna samma finansiering som i vårpropositionen – med tre undantag: 1. Regeringen väljer att höja skatten på snus mycket mer än på cigaretter. Socialdemokraterna föreslår i stället att skatten på cigaretter höjs lika mycket som på snus. Förslaget stärker offentliga finanser med samma belopp som regeringens förslag. Regeringens förslag om att avskaffa gruppregistreringen för moms i finanssektorn avslås, men en skattehöjning med samma belopp ska genomföras i denna sektor. Besparingsprogrammet på statliga myndigheter minskas med , eftersom besparingen på försvaret är orimlig. Därutöver bör programmet genomföras på ett mer effektivt sätt – inte enligt osthyvelprincipen. (mdkr, prel) Avskaffa nedsättning av socialavgifter för unga som har ett jobb Övriga förslag som presenterats tidigare Finansieringsförslag från vårpropositionen och nya förslag SUMMA, offentlig sektor Avskaffa nedsättning av socialavgifter för unga som redan har ett jobb. Nedsättningen av socialavgifter för unga kostar skattebetalarna netto . Nedsättningen har skapat få jobb och bedömts vara mycket ineffektiv av de flesta expertmyndigheter – Finanspolitiska Rådet, , , , () med flera. Avskaffa nedsatt krogmoms. Den borgerliga regeringen har sänkt momsen på restauranger och catering till . Flertalet bedömare, såsom , konstaterar att sysselsättningseffekten av den sänkta krogmomsen varit begränsad. Den svaga effekten beror bland annat på att jobb i andra branscher riskerar att trängas undan. Andra förslag som presenterats tidigare Rättvisare skatter Höjd skatt för miljonärer. Jobbskatteavdraget avskaffas för dem som tjänar allra bäst, genom att det trappas ned steg för steg så att det är helt borta vid miljoninkomster. Avtrappningen genomförs från , i en takt som innebär att den högsta marginalskatten för den som betalar genomsnittlig kommunalskatt inte överstiger . Denna skattehöjning stärker offentliga finanser, och används för att sänka skatten för pensionärer. Avskaffat avdrag för gåvor. Den borgerliga regeringen har infört ett skatteavdrag för de som skänker pengar till vissa ideella organisationer. Systemet med avdrag gör skattesystemet krångligt. Det är dessutom inte rimligt att staten ska subventionera enskilda individers gåvor till ideella organisationer. Avskaffat avdrag för förvaltningsavgifter. De privatpersoner som haft förvaltningsutgifter får göra avdrag för detta. Vi anser inte att det är prioriterat att de privatpersoner som har stora utgifter för kapitalförvaltning ska beviljas avdrag för detta, och föreslår därför att avdraget avskaffas. RUT-avdraget behålls – med halverat tak. Vi föreslår att RUT-avdraget kvarstår. Skattereduktionen ska dock begränsas till per person och år, vilket är en halvering från dagens nivå. Punktskatter för miljön Flera miljöstyrande skatter har inte höjts . Det är lämpligt att dessa skatter följer med den allmänna prisutvecklingen. Skatten på handelsgödsel avskaffades av den borgerliga regeringen - i strid med regeringens egna expertmyndigheters rekommendationer – och bör återinföras. Ett av klimatberedningens förslag var att införa en skatt som stimulerar utbyte av stora kyl- och frysanläggningar och luftkonditioneringsanläggningars köldmedium från fluorerade gaser. Vi förslår att skatten införs. Därutöver föreslår vi höjd punktskatt på avfall, bekämpningsmedel med mera. Förslag från vårpropositionen som socialdemokraterna ställer sig bakom Avskaffat avdrag för pensionssparande. Regeringen föreslår i vårpropositionen att avdraget för privat pensionssparande slopas. Socialdemokraterna ställer sig bakom detta förslag. Avdraget gynnar främst dem med höga inkomster. Tjänstepensionerna omfattas inte av förslaget. Höjd fordonsskatt för lätta fordon. Regeringen föreslår i vårpropositionen höjd fordonsskatt genom att koldioxidbeloppet höjs och gränsen för där koldioxidbelopp börjar tas ut sänks. Socialdemokraterna ställer sig bakom detta förslag. Höjd skatt på alkohol. Vi föreslår att skatterna på alkohol höjs på samma sätt som regeringen för fram i vårpropositionen. Nya förslag Höjd skatt på tobak. Vi föreslår att skatterna på tobak höjs. Regeringens förslag innebär att skatten på snus höjs betydligt mer än skatten på cigaretter. Skatten på snus höjs i regeringens förslag , medan skatten på cigaretter höjs med blotta . Det är inte rimligt ur ett folkhälsoperspektiv. Vi föreslår i stället att skatten höjs på ett neutralt sätt. Det innebär att skatten på både cigaretter och snus höjs . Detta förslag stärker offentliga finanser med samma belopp som regeringens förslag. Höjd skatt på finanssektorn. De lokala sparbankerna driver en unik verksamhet. Deras betydelse är stor för många små och medelstora samhällen, då verksamheten är lokalt anknuten och väl förankrad i den bygd där sparbankerna verkar. Det står i stark kontrast till de stora affärsbankerna som har lagt ned lokala kontor främst i landsbygdsregionerna. Mot denna bakgrund är regeringens förslag om att slopa gruppregistrering av moms mycket märkligt. Förslaget drabbar framförallt lokalt och regionalt förankrade banker och försäkringsbolag. Finansiella tjänster är befriade från moms. Det är riktigt att beskatta finanssektorn hårdare, och vi ställer oss bakom regeringens intention att höja skatten för denna sektor. Däremot är regeringens förslag om att avskaffa gruppregistrering till moms fel väg att gå. Regeringen måste dra tillbaka det förslaget och återkomma med ett förslag som inte är direkt riktat mot den regionala tillväxten. Vi kommer att höja skatten på finanssektorn med samma belopp som regeringen – och uppmanar regeringen att återkomma med en mer konkurrensneutral utformning. Minskade anslag till myndigheternas verksamhet. Regeringen föreslår en besparing på centrala myndigheter genom att, enligt osthyvelprincipen, spara proportionellt sett lika mycket på alla myndigheter. Vi kommer ytterligare att genomlysa hur sådana besparingar kan genomföras på ett mer effektivt sätt. Vi ställer oss inte bakom regeringens besparing på försvaret. Den är inte motiverad. Det innebär att vårt effektiviseringsprogram är mindre än regeringens. Investera i mindre klasser Forskningen visar att det är effektivt att göra tidiga investeringar i barns lärande. Varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan. Då måste stora klasser bli mindre. Mindre klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Det ger mer tid för lärarna med varje enskild elev och möjliggör att varje elev ges stöd i sin utveckling. Det krävs för att höja resultaten i skolan. Vårt besked är: Mindre klasser – mer kunskap. Socialdemokraterna har föreslagit mindre klasser i de lägre åldrarna. Regeringen har dessvärre röstat ned våra förslag, och istället valt att sänka skatten. uppger regeringen att de anslutit till vår linje. Det är välkommet. Tyvärr måste svenska föräldrar, lärare och elever vänta till innan regeringens insatser genomförs. Det är en onödig väntan.