mot · H2022780 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med kontroller av livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka sanktionsmöjligheterna mot dem som fuskar med livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av animaliska produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett importförbud för animalieprodukter där djur utsatts för ett systematiskt onödigt lidande och som väsentligt strider mot svensk djurskyddslagstiftning. Omfattande köttbedrägerier upptäcktes då det bland annat avslöjades att ett antal färdigrätter innehållit odeklarerat hästkött och att man fuskat med ursprunget och märkt köttet som svenskt. Konsumenter som i god tro litat på innehållet tvingades inse att de blivit förda bakom ljuset. Livsmedelsfusk bedöms av vara omfattande runt om i världen. Det rör sig om komplicerade led av uppfödare, slakterier, charkföretag och grossister. För de flesta livsmedel, inklusive annat kött än nötkött, gäller att ursprunget ska anges om konsumenten annars blir vilseledd. En konsument får aldrig luras att tro att livsmedlet kommer från ett annat land, en annan stad eller annan region än vad det faktiskt gör. För att konsumenterna ska kunna lita på en produkts innehåll och ursprung, behöver arbetet med kontroller intensifieras. anser därför att myndigheterna måste få mer medel till ändamålet. Vi anser också att det behövs ökade sanktionsmöjligheterna mot dem som fuskar med livsmedel. Nötkött, fisk, ägg och vissa andra livsmedel som exempelvis honung, frukt och olivolja ska enligt reglerna alltid märkas med ursprung, det vill säga märkningen ska visa var produkterna kommer från. För nötkött finns speciella regler med krav på märkning med ursprung. Om varan är märkt med ”Ursprung ” betyder det att djuret är fött, uppfött och slaktat i . Om importerat kött mals till köttfärs i en butik i får den alltså inte heta ”svensk köttfärs” eller vara märkt med svensk flagga. När man köper honung, fisk, skaldjur och blötdjur, till exempel musslor, i butik ska man få information om varifrån produkten kommer, ursprungsland eller fångstzon. Utländsk djurhållning skiljer sig ofta från svensk när det gäller till exempel synen på antibiotika, hormoner, djurtransporter, djurhållningsformer och slaktmetoder. Därför är det angeläget att öka konsumenternas möjlighet att göra aktiva val när de köper livsmedel. måste EU-länderna även märka kött av gris, får, get och fjäderfä med ursprungsland eller härkomstplats. anser att det är ett steg i rätt riktning men långt ifrån tillräckligt. har gett ett tillkännagivande om att regeringen inom EU i alla relevanta sammanhang driver frågan om obligatorisk ursprungsmärkning av alla köttprodukter inklusive sammansatta produkter, vilket givetvis ställer sig bakom och förutsätter att regeringen kommer att hedra. betonar att alla animaliska produkter bör märkas med ursprung i varje led i produktionskedjan. Detta ska gälla såväl charkvaror, sammansatta produkter och mat på restaurang. Mejeriprodukter som står helt utanför märkningskrav vill vi inkludera i obligatoriska märkningssystem. har kanske världens mest ambitiösa djurskydd. Det är något är stolta över och som vi vill värna. Det är viktigt att det finns förutsättningar för ett upprätthållande av djurskyddet, inte minst genom att vår djur- och livsmedelsproduktion ska behålla sin konkurrenskraft. Många svenskar äter kött från djur som halal- eller koscherslaktats, ofta helt utan att veta om det. Slaktmetoderna innebär kortfattat att djuren avlivas och avblodas helt utan bedövning, vilket innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Eftersom det finnas en marknad för dessa produkter, och därmed också ekonomiska incitament, börjar allt fler europeiska slakterier övergå till dessa slaktmetoder. Andelen kött som slaktats med dessa båda slaktmetoder är växande. I vissa europeiska länder slaktas till exempel allt får och lammkött utan bedövning. Men i är det fortfarande förbjudet med obedövad slakt. vill därför ha ett importförbud för animalieprodukter där djur som utsätts för systematiskt onödigt lidande och som väsentligt strider mot intentionerna med svensk djurskyddslagstiftning. Allra mest angeläget är ett stopp för importen av kött från djur som slaktats helt utan bedövning.