mot · H2022961 · 2014-11-10 00:00:00 — Vi är stolta över att är världens största försvarsmaterielexportör per capita trots att vi har en strikt lagstiftning och en god exportkontroll i fråga om export av försvarsmateriel. Vår starka försvarsmaterielindustri är en stor fördel för vår egen försvarsmaterielförsörjning. När vi själva investerar i svenskproducerade materielprojekt kan nettokostnaden bli låg eller till och med vinst uppnås i samhällsekonomin på grund av spillövereffekter och export. Försvarsindustrin berör cirka 30 000 jobb och en stor andel är civilingenjörer. Indirekt sysselsätter försvarsindustrin cirka 100 000 personer. Gripen, robotar, luftvärn, ubåtar, undervattensystem och korvetter samt rymdteknik med kommande militär tillämpning visar att de svenska vapensmedjorna inte bara har stolta anor utan även en framtid om regering och riksdag sköter frågor om upphandling och FoU klokt. Myndigheten FXM bör få en stärkt roll och som stat ska stötta försvarsindustrin ännu mer vid upphandling. Tecknande av kan vara en väg till viktiga samarbeten och affärer. Särskilt för mindre företag kan myndigheten betyda mycket. SEK bör ges möjligheter att agera ännu mer offensivt. Ledningscentraler och andra för fienden högvärdiga mål ska finnas i bergrum eller på annat sätt skyddas. Spridning är en kompletterande skyddsmetod. Strategiska viktiga strukturer ska skyddas med sekretess. Beredskapen ska ha en hög lägsta nivå och kris och krig övas ofta. 8.1 GSS-K och GSS-T var emot införandet av det nya personalförsörjningssystemet, men så länge det är aktuellt ska det optimeras. Det bör därför utredas såväl lämplighetsmässigt som ekonomiskt om kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän • kan få rätt att bo kvar på logementen för en låg hyra även efter provanställningstiden • kan slippa förmånsbeskattning för enklare mat ute i fält • som bor på logement kan få tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag och • kan få subventionerade hemresor . GSS-K ska erhålla en engångspremie när de skriver kontraktet. Denne premie ska återbetalas om kontraktet bryts utan giltiga skäl. Tvåbefälssystemet fungerar bra och bevaras. 8.3 Administration: PRIO Rapportering och statistik möjliggör styrning och bra ledningsbeslut, men rapporteringen får inte vara mycket tidskrävande. Prio-systemet har kritiserats för att vara tungrott och långsamt. En oberoende översyn av systemet skulle kunna peka på vad som måste förbättras. Om det är riktigt att lämna PRIO för ett egenskapat system så bör det göras . skall enbart administrera lokalerna åt Försvarsmakten på självkostnadsbasis, det vill säga få täckning för sina kostnader men inte generera vinst. När försvaret behöver återta sin ursprungliga infrastruktur eller i vissa fall ny sådan måste lagrummet vara tydligt. Försvarets intressen går före de enskildas intressen. Centraliseringen av materielförråden har gått så långt att verksamheten blir lidande när beställningar från centralförrådet måste väntas in, och därför bör mer materiel finnas ute på regementena. En utredning för att ta fram en optimal förrådsorganisation för försvarsmaktens skall tillsättas. Resurser från Försvarsmakten som Must och strategisk planering ska inte överföras till försvarsdepartementet. Det är viktigt att Försvarsmaktens planering och underrättelser är självständiga. Försvarsmakten ska utse befäl upp till överste/kommendör. Vi motsätter oss det av majoriteten föreslagna karenssystemet för karriärväxlande f.d. försvarsmaktsanställda eftersom det blir ett för stelt system på en liten arbetsmarknad. Pliktsystem återaktiveras och samtliga unga män och kvinnor ska mönstras i en flerdagsmönstring på plats. I samband med mönstringen ska en 3-dygns kurs genomföras i syfte att lära ut grundläggande överlevnad. Omkring 8 400 tas ut till värnpliktstjänstgöring , med början . I detta system kan en mindre del av de värnpliktiga genomföra enbart grundutbildningen (GMU) medan den större delen, omkring 7 200, går även befattningsutbildningen för placering i brigaderna. För kvinnor är utbildningen frivillig. Fler markförband medför också ett ökat behov av reservofficerare. Reservofficerare är kostnadseffektiva och stärker folkförankringen. Med aktiverandet av värnplikten återgår armén till ett system med fredsorganisation och krigsorganisation. Anställda och GSS-K är lika många som i regeringens förslag. GSS-T fasas successivt ut mot värnpliktig krigsplacering. Armén bör bestå av såväl rörliga fältförband som lokalt organiserade territorialförsvarsförband. En fältarmé med samövade mekaniserade brigader är oundgänglig om skall kunna försvaras. Med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare, kontrakterade och värnpliktiga kan två mekaniserade brigader sättas upp. Ytterligare brigader bör sättas upp successivt när försvarsförmågan återtas med målet att ha sex mekaniserade brigader och en stadsskyttebrigad. Bemanning av dessa ska ske med en blandning av anställd, kontrakterad och värnpliktig personal. Utredning ska visa om Trängslet kan återöppnas som huvudskjutfält för armén. Swedec ska kvarstå som egen enhet och ska inte integreras med 2. Enligt uppfattning utgör arméstridskrafterna den sista försvarslinjen för att skydda rikets gränser. Brigadformatet är överlägset för markstrid mot en kvalificerad motståndare. Ett försvar med en brigadorganisation och personalförsörjt med värnplikt har större möjlighet att kunna verka under sådana förhållanden. Det är nödvändigt att arméns brigader är samövade för att kunna verka effektivt. Bristen på effektivt luftvärn är en av de största bristerna i den befintliga krigsorganisationen. Enligt vår mening är luftvärnet så viktigt för försvarsförmåga att två luftvärnsbataljoner ska utrustas med långräckviddigt luftvärn redan under den kommande försvarsinriktningsperioden. 9.1 Arméns strategiska uppgifter Att med brigader eller särskilda stridsgrupper kunna genomföra markstriden. Att genom värnplikten kostnadseffektivt kunna fylla på förbanden så de blir fulltaliga. Att genom värnplikt utbilda hushåll och medborgare i hur man kan skydda sig själva i krig och kriser. Att markera territoriell kontroll över hela riket medelst starkt, välutbildat och välutrustat hemvärn (bör byta namn till Territorialarmén). 9.2 Fältarméns taktiska mål Ha en god förmåga att utbilda personal för inrikes och utrikes tjänst. … skydda den så kallade fyrkanten (, , , ), flygbasen samt kunna fördröja framträngande över gränsen från . … försvara samt riksledningen och högsta försvarsledningen. … försvara och . … försvara och . … ha strategisk reserv till särskilda uppgifter. … med långräckviddigt luftvärn kunna bidra till luftförsvaret av baserna, . … tillsammans med hemvärnet, specialstyrkorna och svenska folket om nödvändigt kunna övergå i det fria kriget. 9.3 Territorialarméns taktiska mål Hemvärnet ska ha lokala förband i varje län och kunna lösa alltmer avancerade uppgifter. brigadskiss för fältarmén: Mek Bat: – Professionell (anställda samt GSS-K). Mek Bat: – anställda, som tjänstgör på värnpliktsbasis samt GSS-T. Mek Bat: – Värnpliktsförband. Mek Bat: – Värnpliktsförband, delvis draget ur Territorialarmén. Brigaderna ska ha hemdepåer men även i perioder vara förlagda till befintliga skjutfält med god infrastruktur, vilka används som truppövningsläger. På så sätt kan behovet av att bygga nya anläggningar minskas. Första bataljonen, del av brigadstabskompaniet och luftvärnskompanierna vid varje brigad ska ha en kader av anställda eller kontinuerligt kontrakterade gruppbefäl och soldater, som kan lösa stridsuppgifter initialt till dess mobilisering har genomförts. På så vis är varje brigad i sitt militärområde direkt gripbar även om inte i sin helhet. Förslag på baseringsplatser för de mekaniserade brigaderna är: /(Stadsskyttebrigad) 2.brigaden. //3.brigaden. //4.brigaden. /Marma/5.brigaden. Revinge/Ravlunda 6.brigaden. //Lomben 7.brigaden. Varje mekaniserad brigad ansvarar för ett militärområde. Militärkommando återuppsätts med förfogande över cirka 2 500 krigsplacerade, varav 1 230 värnpliktiga. I 25-årsplanen ska MKG utvecklas till en åttonde brigad. Om säkerhetsläget i vårt närområde försämras än mer kan det vara aktuellt att ytterligare öka antalet brigader. Kvarvarande övningsområden och övrig infrastruktur får inte avvecklas då det försvårar en eventuell senare uppsättning av ytterligare förband, såsom: /Rommehed 10.brigaden. /Grytan 11.brigaden. /Villingsberg 12.brigaden. /Sågebacken 13.brigaden. /Tjärnmyran 14.brigaden. /fält 15.brigaden. /Tånga hed/Remmene Tre veckors krigsförbandsövning (KFÖ) genomförs med en brigad . 9.5 Territorialarmén / Hemvärnet Territorialförsvarsförband skapas ur de nationella skyddsstyrkorna och hemvärnet och kan utgöras av lokalt rekryterade värnpliktiga och frivilliga soldater med minst GMU och har kort mobiliseringstid. Territorialarmén kommer att organiseras i regementen, ett per försvarsområde. Hemvärnsregementena verkar i ett försvarsområde. Försvarsområden sorterar under militärområdena och bryter inte dess gränser. Hemvärnsbataljonerna baseras i ett eller flera Närskyddsområden. De kaserner som behövs för administration av territorialregementena återtas. I huvudsak utgörs det av kanslibyggnaden och en kompanibyggnad per aktuell ort. Den civila krisledningen samlokaliseras. Nya hotbilder kräver att län och kommuner kan mobilisera i aktiv krishantering på höga våldsnivåer. Regementsledningarna inom territorialarmén bör ha del i länsstyrelsernas krisledning, och detta kan ske genom direktiv och riktat anslag om en kontaktperson per regementsstab gentemot civil krishantering. Specialförband bibehålles och utvecklas. Fallskärmsjägarskolan ska åter öppnas i . Krigsplacering görs av en bataljon jägare. Norrlandsjägarna i fortsätter utbilda soldater. Krigsplacering görs av en bataljon jägare. Lapplandsjägarna i återupptar sin utbildning. Krigsplacering görs av en bataljon jägare. Kustjägarna krigsplaceras i amfibiebataljonerna. Polisens IED-förmåga bör avvecklas och ansvaret läggas på Försvarsmakten som har bästa kunskaperna. Det är i detta fall bättre med en ansvarig myndighet. 9.9 Särskilda beredskapspolisen (SBP) Särskilda beredskapspolisen (SBP) återskapas med 1 500 civilpliktiga i länsvisa avdelningar som verkar under polismyndigheterna men som tillhör utgiftsområde 6 i statens budget. SBP har polismans befogenheter efter inkallelse vid civila kriser såsom naturkatastrofer, sjukdomsutbrott, sök efter försvunna personer, utrymning vid olyckor och ordning vid internationella konferenser i m.m. I händelse av krig ska SBP främst verka för skydd av civilbefolkningen. Militärpolisen skall utbildas och utrustas för att vid behov kunna förstärka den civila ordningspolisen. Vid insats utanför Försvarsmakten skall militärpolisen vara underställd civilt polisbefäl. 9.11 Arméns materielsystem fyra år Investeringsplanen som ska materielförsörja IO 14 till 2024 har ett underskott om 50 Gkr. SD täcker detta underskott genom att lägga till 5 Gkr/år till försvarets materiel till 2026. Det innebär att med SD:s budget så kommer all redan inplanerad materiel att kunna införskaffas. För arméns del innebär det ett tillskott på 2,4 Gkr/år. –2018 är betalningen till ”IO14-hålet” något lägre och kompenseras genom en högre betalning . Budgeterar SD för att täcka underskottet i materiel till IO14 (IO14-hålet). Kostnad: 50 Gkr. Betalas : 5 Gkr 2017–2026. 9.12 Arméns materielsystem tio år Försvarsmaktens investeringsplan är tioårig. Mer materiel än det redan planerade måste tillföras för ett stärkt försvar. Brobandvagnar och bärgningsfordon är nödvändiga investeringar. Varje Mo bör ha en pluton ammunitionsröjare. Hemvärnets fordonspark bör fortsatt moderniseras för att fasa ut terrängbil 11, 13 och 20. Hemvärnet bör förses med GRK och PV-robot. Hemvärnet bör få möjligheter att lägga bro. Budgeterar SD för att köpa mer drivmedel, ammunition och robotar till armén Kostnad: 25 Gkr sammantaget för perioden –2024. 9.13 Arméns materielsystem tjugofem år En senare prioriterad investering är anskaffandet av raketartilleri för brigadartilleriet och attackhelikoptrar för och . 30 st AH‐64D Longbow Apache kostar med stödsystem, vapen, reservdelar, utbildning och support 15–20 Gkr. budgeterar SD för en seriebeställning av 48 st attackhelikoptrar. Kostnad: 29 Gkr i inköp. Köps i delserier: 2023–2032. Marinen bör bestå av såväl flottan, amfibiebrigaderna, som territorialförsvarsförband. En modern flotta med beväpning och eget skydd och övade amfibieförband är en förutsättning om ska kunna försvaras. 10.1 Marinens strategiska uppgifter • Sjötransporter till och från landet, till och från och längs våra kuster skall kunna skyddas. • Viktiga hamnar skall kunna hållas öppna. • Omgivande havsområden skall kunna övervakas öppet och dolt. • Kränkningar eller olagligt utnyttjande av vårt sjöterritorium skall kunna förhindras. • Anfall mot vårt land över havet skall kunna hejdas. 10.2 Flottiljernas taktiska mål • Hålla två patrullfartyg ständigt till sjöss i och ett i . • Beredd att sätta in minst tre operativa ubåtar i och en i . • Beredd att sätta in en komplett ytstridsflottilj i efter order och en division i . • Beredd att hålla två handelshamnar öppna på , två i och en i . • Upprätta två operationsbaser i och en i . • Beredd lägga ut ett bestämt antal sjömineringar och minera ett bestämt antal hamnar. • Beredd hålla utpekade handelshamnar och operationsbaser minröjda. • Beredd att sätta in en tillfälligt sammansatt ubåtsjaktstyrka i efter order. • Kunna skydda våra sjötransporter i , inklusive till och från samt i . Uppgiftsställningar av denna typ definierar den önskade grundnivån av samhällsskyddet – en marin gard. Dimensionering av de förband som skall lösa dessa uppgifter måste ske med beaktande av att är den nation som har längst kust i , . Vidare måste hänsyn tas till att antalet tillgängliga fartyg alltid är lägre än det nominella antalet på grund av underhållsåtgärder m.m. Det är fortsatt lämpligt med två ytstridsflottiljer men flera av fartygstyperna befinner sig antalsmässigt nära under kritisk massa för att rationellt kunna vidmakthålla systemen personellt och materiellt. Ser man till de uppgifter som skall kunna lösas längs vår långa kust framstår det som uppenbart att antalet kvalificerade ytstridsfartyg bör utökas till tolv. De levererade Visbykorvetterna är 5 st och och livstidsförlängs. Inalles har vi 7 st ytstridsfartyg. 5 st nya Visbykorvetter bör inköpas i en serie. Ytterligare en minröjningsdivision bör tillföras och denna bör huvudsakligen vara baserad på som en följd av dennas stora betydelse för importsjöfarten. Det är fortsatt lämpligt med en ubåtsflottilj, men antalet ubåtar bör utökas till åtta genom inköp av 5 st A26 för att kunna lösa aktuella uppgifter och rationellt vidmakthålla systemet personellt och materiellt. För en liten nation som kan de konventionella ubåtarna utgöra ett strategiskt vapensystem eftersom ingen potentiell angripare kan bortse från att försvararen förfogar över ubåtar. Ytstridsfartygen och större fartyg kommer att vara högvärdiga mål i ett storskaligt krig. Det gör att dessa fartyg bör ha såväl automatkanon som robotluftvärn. Det är egenskydd men robotluftvärnet är också en del av luftförsvaret. Det är viktigt därför med gemensam lägesbild med flygvapnet. 15 är ett robotluftvärnssystem som bör prövas för dessa fartygsplaceringar. Förslag på baseringsplatser för de reducerade amfibiebrigaderna är , , , och . Tre veckors krigsförbandsövning (KFÖ) genomförs med en amfibiebrigad . territorialförsvarsförband skapas ur de det hemvärnet och kan utgöras av lokalt rekryterade värnpliktiga och frivilliga soldater med minst GMU och kort mobiliseringstid. uppsattes ett rörligt kustrobotbatteri med RBS 15 robot som huvudvapen. Systemet var kostnadseffektivt och hade stor uthållighet och snabb gruppering. Då Kustartilleriet avvecklades valde man även att avveckla det då blott systemet som såldes till . Detta system är (i moderniserad version) aktivt i och där det utgör en stor del av den tröskeleffekt dessa länder förfogar över för att möta, hejda och slå en angripare över havet. Systemet bör av dessa anledningar återuppstå i i 5 fristående kompanier med vardera 6 robotbilar. Systemet bör integreras i Försvarsmaktens kommande sensornätverk men även kunna operera autonomt. Tre av dessa bör bemannas av kontinuerligt tjänstgörande personal. Basering för alla 6 kompanier: , , , och . 10.6 Understöd och luftvärn bör vardera ha 9 st samt 9 st på Stridsbåt 2010. Stridsbåt 2010 utgör ett komplement till Stridsbåt 90 och bör anskaffas i erforderlig grad. Dessa plattformar utgör också idealet för bärandet av som ersätter Robot 17 Hellfire. Seaspear kan skjuta både längre och mot flera mål simultant samt under gång. Den kräver inte heller en belysargrupp som utsätter sig för exponering för fientlig eld. luftvärn utgörs av vardera 12 st på Dumperchassi känd som Tridon/TriKA systemet. Rörliga sensorer med hjälp av pansarterrängbil och bandvagn samt på stridsbåt ger amfibiebrigaden god lägesbild även autonomt från övriga ledningsresurser. Som komplement anskaffas även Stingerrobotar för att hantera fientliga attackhelikoptrar. Marinen har ett behov av såväl en förstärkt regional indelning som förnyade materielsystem . Vi föreslår därför att Marinbas (), Marinbas () samt och Marindetachement bör sättas upp. Amf 1 (), Amf 2 (), Amf 3 (), Amf 4 () och Amf 5 () bör sättas upp för att utbilda till reducerade amfibiebrigader (2 500 man/st). bygger på värnplikt och dubbel organisation (freds-/krigsorganisation) medan flottan bygger på anställda och kontrakterade. För skydd, logistik, ekipage och sjöinformation verkar marinbasbataljonerna. De tre marinbaserna har varsin marinbasbataljon. och har vardera ett marinbaskompani. hade en acceptabel ubåtsjaktförmåga med bland annat 10 st med sensorer och 12 ubåtar. Socialdemokratiska regeringar med i spetsen började då att avveckla försvaret. regeringar tog vid och minskade ytterligare försvarets medel. Man flyttade ubåtsflottiljen från till och tappade därvid en stor del kompetent personal. De tystgående svenska ubåtarna är överlägsna vid spaning och kan i hög grad kontrollera utloppen från . Men om de befinner sig eller mer från i ytlägesfart tar det att få dem till under vattnet. Den avgående regeringen har inte låtit uppgradera torped 45 trots att Försvarsmakten ansett det prioriterat. Torped 45 är särskilt anpassad för grunda vatten. Förutom att vi nu får vänta på och sensorer till den så ska också personal utbildas för ubåtsjakt, vilket är mycket tidskrävande –det är i princip en åretruntutbildning. Den marintaktiska ledningen bör ske från tre staber. Marinen har få tross- och ledningsfartyg. Varje marinbas bör erhålla 2 st stödfartyg för tross och ledning. 10.11 Marinens materielsystem fyra år Investeringsplanen som ska materielförsörja IO 14 till 2024 har ett underskott om 50 Gkr. SD täcker detta underskott genom att lägga till 5 Gkr/år till försvarets materiel till 2026. Det innebär att med SD:s budget så kommer allt redan planerat materiel att kunna införskaffas . För marinens del innebär det ett tillskott på 1,6 Gkr/år. –2018 är betalningen till ”IO14-hålet” något lägre, vilket kompenseras genom en högre betalning . Budgeterar SD för att täcka underskottet i materiel till IO14 (IO14-hålet). Kostnad: 50 Gkr. Betalas : 5 Gkr 2017–2026. 10.12 Marinens materielsystem tio år Försvarsmaktens investeringsplan är tioårig. Mer materiel än det redan planerade måste tillföras för ett stärkt försvar. budgeterar SD för en seriebeställning av 5 st nya U-båtar i klass A26. Kostnad: 25 Gkr i inköp. Köps i delserier: 2019–2029. Budgeterar SD för seriebeställning av 5 st nya Visbykorvetter. Kostnad: 25 Gkr i inköp. Köps i delserier: 2019–2029. Budgeterar SD för seriebeställning av 6 st nya Fregatter av typ. Kostnad: 30 Gkr i inköp. + /år i drift () Köps i delserier: 3 Gkr 2023–2032. Budgeterar SD för att köpa mer drivmedel, ammunition och robotar till marinen Kostnad: 25 Gkr sammantaget perioden –2024. Flygvapnet har tvingats till en omfattande omorganisation med kraftiga nerdragningar som följd. Försvarsgrenen har tack vare detta problem med såväl materiel- som personalförsörjning, och om inte åtgärder vidtas blir situationen ohållbar . Flygvapnet består personellt av såväl anställda som kontrakterade. Den viktiga resurs som värnpliktsystemet innebar är däremot avvecklad. Flygvapnets verksamhet är resurskrävande och präglas av ett allt för stort fokus på internationellt åtaganden. Försvaret av i händelse av en framtida ofred har nedprioriterats. För att utveckla och vidmakthålla förmåga till ett trovärdigt försvar är det uppfattning att det behövs fler stridsflygdivisioner och att utbildningsdivisionerna vid F7 krigsplaceras. Fem flygflottiljer med vardera två divisioner kräver 200 stridsflygplan. Gripbara reservdelar och tillräcklig serviceapparat ska garantera att minst tre grupper, 12 plan, ständigt är operativa per division. Anskaffning av JAS 39 E/F skall ske oavsett om är enda köpare. En tvåsitsversion av denna bör också anskaffas dels för att underlätta i vår egen flygutbildning dels för att underlätta en export av Gripensystemet. Gripen E bör byggas från början och ej på C/D-skrov. Därigenom kommer det finnas kvar C/D-plan. Gripen bör beställas i en tvåsitsig version F, för att därigenom ytterligare öka exportmöjligheterna. behöver alltså i första hand 160 E/F + Gripen C/D och för åtta divisioner och i andra hand 200 plan för tio divisioner. Luftförsvaret hade från början ett eget svenskt dataprotokoll för kommunikation, . har de svenska Gripenplanen NATO:s Länk 16, vilket sätter oss i beroende av och deras , vi får inte tillverka egna. Detta beror på svenskt passivitet. Vi borde istället återintegrera för att realisera ett eget Länk 16-liknande nät precis som utvecklar sitt LX. Vi kan då välja momentant att kommunicera nationellt eller med Nato. 11.1 Flygvapnets strategiska uppgifter Upprätthålla luftherravälde för att kunna skydda svenska operationer med mark- och marinstridskrafter och verka offensivt mot motståndares kritiska sårbarheter i syfte att bryta dennes förmåga till offensiva operationer mot . Kunna föra fram och avfyra kryssningsrobot i två riktningar. Luftförsvara i två riktningar. Kunna föra fram och avfyra sjömålsrobot i en riktning samt inneha beredskap för detta i nordlig riktning (). Understödja egen stridskraft och övriga stridskrafter, samt vid behov civila samhället med flygtransporter. Skapa luftlägesbild över och aktuellt operationsområde. Genomföra incidentberedskap H24 med markbundna och flygande sensorer och jaktflyg. 11.2 Flygvapnets taktiska mål Uppträda kontinuerligt med minst två rotar i spärrbana över . Uppträda kontinuerligt med minst en rote i spärrbana över . Uppträda kontinuerligt med två rotar i spärrbana i riktning norr (, ). Luftförsvaret skall samverka och vara integrerat med långräckviddigt luftvärn, sensorer och jaktflyg för att uppnå maximal effekt. Inneha strategisk rörlighet med huvuddelen av basbataljon. Föra egen strid med i huvudsak en basbataljon med tillförsel av nationella skyddsstyrkor och luftvärn. Varje flygbasområde ska betjäna grupp kontinuerligt och momentant division. 11.3 Upprättande av ytterligare flygflottiljer Jämte flygflottilj (F 7 ), flygflottilj (F 17 ) och flygflottilj (F 21 ) bör flygflottilj (F 16 ) sättas upp. Antalet Gripenförband är för få för att på allvar utgöra en nödvändig tröskeleffekt. Att återupprätta en fjärde flygflottilj är därför av största vikt. Valet faller sig naturligt på F 16 med sitt geografiska läge i det strategiskt viktiga med huvudstaden och som högprioriterade angreppsmål. Divisionerna vid utbildningsflottiljen F 7 ska ges krigsuppgifter och ska vara planerade för att kunna lösa krigsuppgifter. När vi har 200 placerade i stridsflygdivisioner ska en femte flygflottilj öppnas: F 13 Bråvalla. För att uppnå ett dugligt luftförsvar räcker det inte med enbart flygstridskrafter.