mot · H202255 · 2014-11-04 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anta ett nationellt mål om att av den svenska jordbruksmarken till 2020 bör vara certifierat ekologisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anta ett nationellt mål om att av den offentliga livsmedelskonsumtionen till 2020 bör bestå av certifierade ekologiska produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas ett mål om att till 2020 minska köttkonsumtionen jämfört med dagens nivåer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. 2 – ett hållbart matland är ett starkt urbaniserat land. Industrin och en växande tjänstesektor är våra dominerande näringar. Jordbruk och livsmedelsproduktion har fått en undanskymd position. Detta har lett till att har gått från att ha en hög självförsörjningsgrad på livsmedel till att ungefär hälften av all mat som äts är importerad. Lantbrukare och de många andra aktörer som sysselsätter sig inom livsmedelsbranschen har fått allt sämre förutsättningar. Vi vet också att jordbruket står för våra största utsläpp av näringsämnen, som t.ex. bidrar till övergödning av hav och sjöar. av svenskarnas klimatrelaterade utsläpp kommer från det vi äter, den största delen från kött. Den stora utmaningen ligger i att väva ihop önskemålet om ökad inhemsk livsmedelsproduktion med ambitionerna att minska klimatutsläppen och miljöbelastningen från sektorn. Föregående regering startade projektet ”– det nya matlandet”. Projektet ska bl.a. leda till att 20 000 nya jobb skapas till 2020, ett antal nya företag och att den svenska matexporten fördubblas. anser att – det nya matlandet är en intressant insats, men vi saknar konkreta miljö- och klimatambitioner. anser att så viktiga frågor som mat bör hanteras genom insatser som är långsiktiga och varaktiga. De måste dessutom vara mycket mer omfattande än vad den tidigare regeringen föreslog. För att ska bli även ett hållbart matland bör följande målsättningar och fokus vara ledande i en långsiktig satsning: Ökad produktion av hållbar mat; mat som är god, hälsosam, miljövänlig, närproducerad och djuretisk. Ökad andel hållbar mat inom offentlig sektor. Kraftigt ökad ekologisk livsmedelsproduktion. Skapandet av tusentals nya jobb, främst på landsbygden. Skapandet av nya småföretag inom livsmedelssektorn, i synnerhet på landsbygden. 3 Öka den ekologiska produktionen och konsumtionen Ekologisk mat har många fördelar. I ekologiska livsmedel finns sällan eller aldrig rester av kemiska bekämpningsmedel och kemikalier – något som inte används inom det ekologiska jordbruket. Ett ekolantbruk bidrar till högre biologisk mångfald och ökar jordbrukets resiliens (motståndskraft) vilket är viktigt när klimatet förändras. Ekologiskt lantbruk har också högre krav på djurskydd, exempelvis avseende utevistelse, fri rörlighet och ökad tillgång till grovfoder. brukas , eller , av den svenska jordbruksmarken enligt ekologiska principer. har inte lyckats uppnå målet om att av landets jordbruk skulle vara ekologiskt certifierat . Jämfört med andra jämförbara länder ligger långt efter vad det gäller den ekologiska produktionens omfattning. I strategidokumentet ”Samling ger eko!” från () växer inte längre ekoodlingen i . Otydliga politiska signaler tillsammans med försämrade villkor för det ekologiska angavs som de främsta skälen. vill kraftsamla för ökad ekologisk produktion. menar att måste ha tydliga nationella mål för ekologisk produktion och konsumtion för att intensifiera arbetet för ett hållbart jordbruk. Certifierad ekologisk jordbruksmark bör omfatta av den svenska jordbruksmarken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De offentliga inköpen till storkök och till hotell och restauranger ökar och utgör av den totala marknaden för ekologiska livsmedel i . Av de totala livsmedelsinköpen till offentlig sektor var ekologiska livsmedel enligt Ekomatcentrum. Den offentliga sektorns konsumtion har stor betydelse för ökad hållbarhet och för utveckling av landsbygden. Ett nationellt mål om att av den offentliga livsmedelskonsumtionen bör utgöras av certifierade ekologiska produkter bör antas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4 Lokalt producerad och förädlad mat Vi vill att mer mat ska produceras, förädlas och konsumeras lokalt. Vi tycker att det är viktigt att konsumenterna har full insyn i produktionsprocessen. Livsmedel är inte vilken vara som helst. Mat väcker känslor och engagemang. Med all rätt. Det är mat vi och våra barn lever av. av svenskarna anser att det är viktigt att få veta varifrån maten kommer, från vilket land eller vilken region (”Hållbar konsumtion av jordbruksvaror”, 2010:19). Här finns det mycket att göra. kommer att fortsätta att verka för en obligatorisk ursprungsmärkning av alla livsmedel, inklusive de sammansatta varorna. ser vi i ett starkt växande intresse för produktion och lokal förädling av livsmedel. Vi bedömer det som att alltfler människor vill involvera sig i lokal produktion av livsmedel. Lokala marknader som t.ex. Bondens marknad sprider sig. Vi ser också med stort intresse på livsmedelsproduktion inom ramen för s.k. mathantverk, där livsmedel produceras lokalt, miljövänligt och med metoder med full kontroll från ax till limpa. Men är dessa verksamheter och aktiviteter på marginalen. De stora volymerna av livsmedel är monopoliserade till ett fåtal aktörer utan större engagemang för miljön eller lokal utveckling. Vi tror att genom målinriktade satsningar och strategi som omspänner allt från EU-medel, offentlig upphandling och direkta stöd kan hållbara livsmedel växa i . Rätt formulerade kan matsatsningar leda till stora mervärden – jobb och företag – inte minst på landsbygden. Fokus för som det hållbara matlandet ska vara att bidraga med s.k. kollektiva nyttigheter. Produktionen ska ha ett konkret mervärde för miljön och lokalsamhället. 5 Hållbar mat inom offentlig sektor För att ska bli ett hållbart matland krävs särskilda insatser för offentlig sektor, som t.ex. skolor, förskolor, sjukhus och äldreboenden. köper den offentliga sektorn in livsmedel för (”Offentlig marknad för livsmedel i samt import av livsmedel till aktörer i offentlig sektor”, Agroidé 2/10-12). Våra äldreboenden, sjukhus, förskolor och skolor borde kunna ha en enorm möjlighet att påverka genom upphandlingar. Dessutom borde en mycket större del av dessa livsmedel kunna tillagas lokalt i respektive inrättning. Det finns flera positiva exempel på skolor och andra offentliga institutioner som börjat laga sin egen mat. Resultatet har blivit att man tagit ökad kontroll över den mat man serverar samt att maten har upplevts som godare, kvaliteten har höjts samt svinnet minskat. I många fall har man också kunnat spara pengar. Vår vision är att alla större offentliga enheter ska kunna laga sina egna livsmedel. Personalen ska kunna utvecklas och förkovra sig i sin verksamhet. Kommuner och landsting ska kunna få stöd för att utbilda kökspersonal i hur man lagar god, hälsosam och klimatsmart mat och hur man överlag utvecklar maten och gör den godare och bättre för miljön. När vi exempelvis föreslår vegetariska på skolor och sjukhus ska det finnas möjlighet att utbilda personalen samt resurser för att lansera konceptet med vegetariska . Skolor och andra offentliga inrättningar bör stärkas i sina målsättningar om ekologiska och närproducerade livsmedel. Vi kommer att verka för ändringar i den offentliga upphandlingen för att det ska bli lättare att upphandla hållbar mat. Stöd behövs för att den offentliga sektorn ska kunna tillaga mer av sin egen mat samt höja kvaliteten inte minst genom utbildning av personalen. har världens köttkonsumtion mer än femfaldigats. Om inget görs kommer världens konsumtion av kött att fördubblas till 2050 jämfört med nivåer. Enligt står den globala animalieindustrin för av världens totala utsläpp av växthusgaser. Enligt FAO:s rapport kan boskapssektorn vara en av de största orsakerna till förlusten av biologisk mångfald då den nyttjar av jordens landyta och av all jordbruksmark i världen. Boskapssektorn är dessutom en av de främsta orsakerna till skövlingen av tropisk skog. av den tidigare skogsmarken i har omvandlats till betesmark. Regnskog skövlas även för odling av djurfoder, inte minst soja, som sedan exporteras för att användas i exempelvis EU:s köttproduktion. Stora delar av världen lider av vattenbrist. Klimatförändringarna leder också till ökad vattenbrist i redan torra områden, vilket leder till ökad risk för livsmedelskriser. överutnyttjar livsmedelsproduktionen vatten. Enligt FAO står boskapssektorn bakom en stor del av det ökade användandet av vatten och nyttjar av världens vattenresurser. För att hushålla med vattnet borde vi alltså äta mer vegetabilier och mindre kött. Med internationella mått mätt är en storkonsument av animaliska produkter, och konsumtionen har ökat kraftigt. En viktig orsak till detta är EU-medlemskapet och en allt billigare import som en följd av att gränshinder har tagits bort. är nästan hälften av allt kött som konsumeras i importerat. Svenskarna äter mer kött . har konsumtionen ökat , från per person och år till (”Köttkonsumtionen i siffror”, , rapport 2013:2). Med den nivån hamnar svensken långt över världssnittet på per person och år. Den ökande köttkonsumtionen har fått de svenska utsläppen att öka kraftigt. Enligt ”Trends in greenhouse gas emissions from consumption and production of animal food products” (, , , , Animal 2012) har utsläppen från den svenska konsumtionen av animalier ökat till CO2e. är nästan lika mycket som utsläppen från personbilar. Forskarnas slutsats är att möjligheterna att minska utsläppen med en effektivare produktion är begränsade. Om världen ska lyckas att begränsa den globala uppvärmningen till max måste konsumtionen av animaliska produkter minska (, , , , Animal 2012). publicerade ”Hållbar köttkonsumtion. Vad är det? Hur når vi dit?” (rapport 2013:1). I den lyfter det upp den snabbt ökande konsumtionen av animalier och vilka konsekvenser denna kan få. Man konstaterar att köttkonsumtionen måste minska av klimatskäl samt att det med en minskad köttkonsumtion också följer bättre möjligheter att förse hela jordens befolkning med föda. I rapporten lägger man fram en serie förslag på åtgärder/styrmedel som skulle kunna bidra till en minskad köttkonsumtion. I sammanfattningen konstateras (, 2013, sammanfattningen, sid. 5): ”Vi i västvärlden behöver äta mindre kött för att utsläppen av växthusgaser från livsmedelsproduktionen ska minska. I synnerhet nötkött bidrar med stora utsläpp av växthusgaser. Vi behöver också äta mindre kött för att jordens resurser ska räcka till att producera mat åt alla. Det gäller alla köttslag.” Vår påverkan på klimatet är långt större än vad som är hållbart. Alla sektorer måste därför ta sitt globala klimatansvar. vill verka för beteendeförändringar för en hållbarare livsmedelskonsumtion. Det är i synnerhet konsumtionen av animaliska produkter i och den industrialiserade delen av världen som måste minska. behöver en större andel av de animaliska produkter vi konsumerar vara lokalproducerade och ekologiska. Vi anser att flera av de förslag för en minskad köttkonsumtion som har resonerat kring är intressanta och bör övervägas noggrannare av riksdag och regering, exempelvis subventioner till utsläppsminskande åtgärder, stöd för att fasa ut den klimatmässigt sämsta produktionen samt information och utbildningsinsatser. Med rätt metoder tror vi att det finns goda möjligheter att minska animaliekonsumtionen. Vi noterar också att merparten av svenska folket är beredd att minska sin konsumtion av kött om detta leder till minskade utsläpp av växthusgaser (Genusperspektiv på allmänhetens kunskaper och attityder till klimatförändringen, , 2009). 6.1 Mål om minskad köttkonsumtion Precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) har konstaterat saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. En ansvarsfull hållning vore därför att anta ett nationellt mål om en minskad köttkonsumtion. Ett mål om att minska köttkonsumtionen till 2020, jämfört med dagens nivåer, bör införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2 Handlingsplan för minskad köttkonsumtion För att uppnå målet om en minskning av köttkonsumtionen till 2020 bör det tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)