ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022380 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt elevhälsa. Fysisk inaktivitet blir mer förekommande bland unga. Detta riskerar leda till övervikt, benskörhet och nedstämdhet bland unga. Trots allt är hälsoläget bland unga i många fall bra, men det finns problem med övervikt och metabola sjukdomar, samt besvär med smärta i rörelse- och stödjeorganen. Konditionsnivåerna hos unga i tonåren verkar också sjunka och fler barn och unga har problem med psykiska besvär samt symptom som spänningshuvudvärk, ont i magen, nacke och axlar. och Alliansen har sett problemet med ökande fysisk inaktivitet bland barn och unga. I vårt valmanifest föreslår vi bland annat att utöka antalet idrottstimmar i skolan , vilket motsvarar en ökning på . Daglig fysisk inaktivitet är också en förutsättning. Bunkeflomodellen är en modell som gett goda resultat bland barn och unga. Skol- och fritidsaktiviteter är ur hälsosynpunkt viktigt och en rättighet för alla barn och unga. Kommuners och landstings folkhälsouppdrag måste ta hänsyn till att alla barn oavsett funktionshinder, kön, ekonomisk, social eller etnisk bakgrund ska inkluderas. Detta med tanke på att elever som har kroppsliga och neurologiska begränsningar deltar i skolgymnastiken i lägre utsträckning än andra. Detta kan åtgärdas genom att ge de elever som behöver det mer stöd för fysisk aktivitet. Fysioterapeuter har en roll i att främja motorisk utveckling, stärka fysisk självkänsla, fysisk aktivitet som kan förbättra elevers arbetsmiljö och förutsättningar att ta del av undervisningen. Fysioterapeuter eller idrottslärare definieras dock inte i skollagen som en av de grundläggande kompetenserna för elevhälsan. Där hälso- och sjukvården går mot ett teamarbete där olika kompetenser och professioner bidrar utifrån sin kompetens. Fysioterapeuter kan också bidra till att stärka lärare och få dem att må bättre, för att de bättre ska leva upp till det uppdrag som de har. Elevhälsovården behövs för att skolan ska verka som en hälsofrämjande organisation. har i uppdrag av regeringen att –15 genomföra insatser som stärker elevers hälsa. Ett riktat statsbidrag till förstärkningar inom elevhälsan är en del. Där ingår läkare, sjuksköterskor och speciallärare. Dock ingår exempelvis fysioterapeuter och andra som arbetar med hälsa genom fysiskt aktivitet i det stödet. Tillsammans med skolsköterskor, läkare, kuratorer och psykologer och idrottslärare kan fysioterapeuter, i skolanselevvårdande team, bidra med sina specialkunskaper om hälsa i och en helhetssyn om barn och ungas förutsättningar. Det är min mening att även fysioterapeuter får en roll inom elevvården. Detta bör regeringen ges tillkänna, för att barn och unga får en ökad möjlighet till en balanserad fysisk och mental hälsa, samt en sundare livsstil.
mot · H2022381 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att entreprenörskap bör främjas redan från och i större omfattning än . ”Entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom hela skolsystemet.” Så står det i den nationella strategi som ska främja arbetet med entreprenörskap i skolan. Men hur gör lärarna för att baka in entreprenörskap i varje ämne? För många lärare är det något nytt, ett ogreppbart område som de aldrig undervisat i förut. Därför måste entreprenörskap bli ett naturligt inslag i skolan, redan från tidigare åldrar. Hur gör skolor när de ska jobba med entreprenörskap? Det som kännetecknar en skola som jobbar med entreprenöriellt lärande är att samverkan med samhället och näringslivet är starkt. Det handlar om studiebesök, praktik & prao, externa föreläsare från lokala näringslivet, projektorienterade arbetsformer och så vidare. En hel del lärare förknippar enbart begreppet entreprenörskap med eget företagande och blir därmed skeptiska, ska skolan marknadsanpassas mer? Vem är det som står bakom Tjänar någon pengar på detta? För en del lärare uppstår det därmed problem att tillämpa entreprenörskap i skolan. Detta fenomen måste få ett slut. Vad entreprenörskap i skolorna egentligen innefattar är upp till varje skola att bestämma. Därmed är det inte ett krav att driva företag på skoltid. Det finns massor av exempel på projekt man kan väva in i entreprenörskapsämnena, så som samhällsentreprenörskap, jämställdhetsprojekt, kultur och teknik. Att jobba med entreprenörskap är att identifiera problem och komma med lösningar. Vad säger forskarna? Forskarna kom med slutsatsen att vad som sker är mer beroende av enskilda lärares engagemang och förhållningssätt än av de strategier som tas fram för arbetet med entreprenörskap i skolan. Vi måste alltså göra entreprenörskap till en naturlig del i hela skolsystemet. Det handlar om att utveckla en entreprenörsattityd som eleverna kommer att ha nytta av i alla typer av arbeten och genom hela livet, oavsett om man startar företag, blir anställd eller jobbar ideellt. Genom att i tidig ålder knyta kontakter i näringslivet lär eleven sig vilken roll företagande har i samhället och rustar sig själv för det som komma skall. Det är bevisat i flertalet rapporter från att de som jobbat med entreprenörskap i skolan och drivit ett s.k. UF-företag är i i arbetslöshet och får en större inblick i hur samhället fungerar. Några fler faktorer från rapporterna är att före detta UF-företagare skapar fler arbetstillfällen och större skatteintäkter, driver fler lönsamma företag och har större omsättning och således fler anställda jämfört med de som inte drivit UF-företag. Det finns med andra ord organisationer som erbjuder skolorna färdiga koncept för hur man kan jobba med entreprenörskap, redan från . Exempel på dessa är Ung Företagsamhet, Finn Upp och Open for business. Med anledning av ovanstående är det min mening att regeringen bör verka för att entreprenörskap bör främjas redan från och i större omfattning .
mot · H2022382 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare ursprungsmärkning av mat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tydlig strategi med regler kring innehållet i mat. Livsmedelsindustrin och bönderna står inför stora utmaningar då världsmarknaden för mat blir allt mer opålitlig. Dessa utmaningar handlar om klimathot och avsaknad av strategisk politik som förs kring maten samt dess innehåll och ursprung, dels i men också i övriga delar av världen. Maten är för många en överlevnadsfråga som den inhemska produktionen går på knäna. blir allt rikare och flera människor kommer kriga om mat för dagen. Detta leder till att vi måste ta ansvar och säkerställa kommande generationers möjlighet till näringsriktig mat och långsiktigt hållbar politik kring maten och dess hot och möjligheter. Det är viktigt: - Att regeringen arbetar för att vi har tydligare EU-lagstiftning för var maten är producerad och tydligt visar på ursprung. Ursprung skall vara tydligt och ingen mat skall kunna vara ursprungsmärkt med om den inte är producerad i . Det vill säga mat som bara packas om eller där endast delar av innehållet är svenskt, skall heller inte kunna gå under namnet svenskt och inte kunna bära namnet svensk produktion. - Att regeringen går fram med tydliga signaler till tillverkare/producenter vad maten får innehålla. Detta innebär att vi skall utforma en tydlig strategi på EU-nivå med regler kring kemikalier och innehåll i allt från att se över kemikalievärden och foders innehåll. I strategin skall tydliga spelregler/lagstiftning finnas till /annan myndighet att utföra inspektioner på likväl inhemska varor som importvaror, kontinuerligt med uppföljning och utvärderingar. Samt uteslutningsklausuler i de fall man inte uppfyller krav på uppsatta lagar och regler. Om detta vill jag ge regeringen tillkänna.
mot · H2022383 · 2014-11-10 00:00:00 — Tillgänglighet när det gäller statlig mark tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga myndigheter inte ska kunna ta ut avgifter för nyttjande av dess mark som sker inom allemansrättens ramar. har tagit ut tillträdesavgift från en orienteringsklubb som ville ordna en orienteringstävling, trots att marken är allemansrättsligt tillgänglig. Själva bansträckningen låg bara till delar inom mark, vilket innebär att det hela ryms inom allemansrättens bestämmelser. Det är bekymmersamt för både idrotts- och friluftsliv om man tvingas ta vid rättsliga åtgärder för att hävda allemansrätten, ett scenario som kan bli kostsamt när organisationer har att pröva saken gentemot en statlig myndighet. I den dialog som förts med ska denna utveckling delvis ha hejdats, dock är det inte säkert om detta stopp blir permanent. Allemansrätten är grundlagsskyddad. Enda anledning till att ta ut avgift är om vederbörande skulle överträda allemansrättens bestämmelser. Inte ens det fall där tog ut landstigningsavgift på 2004 betingar till en avgiftsuthämtning av enskilda som på ideell basis vill nyttja mark. Därför bör det vara rimligt att det i samtliga regleringsbrev som tillhör myndigheter som äger och/eller förvaltar mark där allemansrätten gäller, skall skrivas att om marken nyttjas inom allemansrättens ram, kan inte ersättning utkrävas. Om detta vill jag ge regeringen tillkänna.
mot · H2022384 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ny forskning kring friluftslivet för att uppnå regeringens tio mål om friluftslivet. Friluftsliv i förändring är ett forskningsprogram som pågått under och avslutades . Forskningsresultaten finns tillgänglig och mycket av den forskning som bedrevs finns att använda. Det finns dock enligt Friluftslivet mer att göras för att de tio målen i regeringens friluftspolitiska proposition . Därför behövs mer forskning. Ett av målen handlar om god kunskap om friluftslivet. Utan forskning ingen god kunskap. Det som är avgörande för detta mål är att övriga nio mål bygger på detta mål, det är således svårt att nå övriga mål om man inte har god kunskap om friluftslivet. Därför bör forskningen inom friluftslivet återupptas. Något av forskningsråden kan ges i uppdrag att initiera ny forskning, eller för den delen . Det är välkommet om detta även lyfts fram i regeringens forskningsproposition. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2022385 · 2014-11-10 00:00:00 — Skolavslutningar i kyrkan och yttrandefriheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma riktlinjer för skolavslutningar i kyrkan som inte strider mot grundlagen. I betänkande 2012/13:UbU7 konstaterar utbildningsutskottet att det är möjligt att inom ramen för gällande reglering hålla skolavslutningar i en kyrka, om tonvikten ligger på traditioner, högtidlighet och den gemensamma samvaron och att det inte förekommer några religiösa inslag under skolavslutningen. Det senare enligt regelverk. Därmed prövar utbildningsutskottet inte den överordnade frågan om den grundlagsfästa yttrandefriheten. har i den vägledning som utskottet hänvisar till i sitt betänkande satt på pränt att rektorn ska kontrollera innehållet i det prästerna ska säga under avslutningen: ”Det är viktigt att förskolechefen respektive rektorn har kontroll över avslutningens eller samlingens innehåll och utformning.” Regeringsformen stadgar tvärtom att var och en (det vill säga också präster) gentemot det allmänna (såsom kommunen och dess tjänstemän – rektorer) är tillförsäkrad frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Alla är överens om att de skolor som vill kan ha en traditionell skolavslutning i kyrkan. Frågan som därefter måste ställas är om de präster som deltar i skolavslutningen ska censureras och yttrandefriheten inskränkas på det sätt förordar. En invändning skulle vara att inte uttalar att en präst ska få delta. Men i så fall utgår myndigheten ifrån verkligheten , och den nya skollagen tillkom efter det. Kyrkan är de facto skild från staten, och det är prästen som är värd för skolan som kommer som besökare. Alltså ligger det i sakens natur att en präst deltar i skolavslutningen och också talar vid avslutningen. Den prästen är då genom regeringsformen gentemot rektorn tillförsäkrad att inte behöva uppge innehållet i hans eller hennes bidrag till avslutningen. Han eller hon har också enligt grundlagen frihet att i tal uttrycka upplysningar samt tankar, åsikter och känslor. föreskrifter tycks alltså strida emot grundlagen och måste därför betraktas som ogiltiga. Uppdrag bör ges åt myndigheten att utforma nya riktlinjer, som ligger i linje med grundlagen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H2022387 · 2014-11-10 00:00:00 — Undanröjande av gränshinder i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera insatser mot gränshinder i . Dynamiska är största transnationella samarbetsregion. Totalt bor 3 785 000 människor i regionen, med 1 253 000 på den svenska sidan och 2532 000 på den danska. förväntas befolkningen passera fyra miljoner invånare. För innebär att det blir en del av en stor europeisk region med större utsikter till ekonomisk tillväxt, med stor befolkningsbasis och god infrastruktur. pendlar cirka 20 000 personer över sundet. En fast förbindelse från till största flygplats, , har ökat såväl resandet som arbetstillfällen för svenskar. ser vi dock en minskning i arbetspendlingen, troligtvis relaterad till den finansiella krisen. Allt talar för att pendlandet på nytt kommer att öka allteftersom ekonomin återhämtar sig. Det är därför viktigt att arbetet för att underlätta arbetspendlandet fortsätter, så att regionen står väl i en högkonjunktur. I regionen produceras av och samlade bnp. Här finns 12 universitet, 155 000 studenter och 12 000 forskare. är det dock inte möjligt för svenska lärosäten att använda forskningsanslag utomlands, vilket omöjliggör gemensamma projekt. Öresundsintegrationen kommer att fortsätta, men takten kommer att avgöras av hur villiga och nationellt är på att hjälpa till att undanröja de gränshinder som fortfarande finns. Bara så kan fler medborgare och företag ta del av de positiva effekterna som följer av en fortsatt integration. Färre hinder och mindre krångel skulle stärka förutsättningarna för en vital, spännande och växande . Det gynnar inte bara , utan också som nation.
mot · H202239 · 2014-11-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dels förbättra infrastrukturen för cyklister genom väl utformade och underhållna snabbcykelvägar med en hög säkerhetsstandard, dels se över uppdrag att förbättra cykelinfrastrukturen. Cykling är inte längre bara ett fritidsnöje utan har blivit ett viktigt transportmedel. I många av våra storstäder, inte minst i , har cykeln blivit ett transportmedel för att ta sig till och från arbetet. Insikten om cykelns avgörande roll i morgondagens hållbara städer har ökat betydligt vilket bör uppmuntras och underlättas eftersom det leder till både miljö- och hälsovinster. går ofta trafikleder för bilar ”raka spåret” medan motsvarande väg för den som tar cykeln sällan är den kortaste sträckan utan innebär extra sträckor och fordrar ett noggrant planerande för att hitta rätt. Insatser som görs för att öka cyklingen koncentreras ofta till åtgärder för korta resor men det är framför allt på längre sträckor som restidsvinster kan vara stora och här är det därför motiverat att skapa snabbcykelstråk. Det som behövs är längre cykelstråk som förbinder bland annat förorter med tätorter och stadskärna. Det ska gå att cykla snabbt utan risk för att krocka med bilar eller behöva stanna vid trafikljus. Snabbcykellederna ska vara bredare än andra cykelvägar, och gående och cyklister ska skiljas åt med en heldragen linje. Cykelvägar måste prioriteras med bästa tänkbara belysning, underhåll och skötsel när det gäller snöröjning och sandupptagning. Om vi vill att fler ska cykla måste flera åtgärder vidtas för att reducera antalet cykelolyckor och prioritera cyklistens säkerhet. Det finns goda exempel där kommuner gått samman för att säkerställa sammanhängande cykelvägar som ska underlätta för cyklister att pendla, ett exempel är samarbetet mellan och kommun i , men det behövs kraftfullare åtgärder om cykeln på allvar ska bli ett alternativ till bilen. Det räcker dock inte med initiativ och samarbete inom eller mellan kommuner. måste också vara med och ta ansvar. Därför bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt tillsätta en utredning med en tidsplan och målbeskrivning för hur ett nät av snabbcykelvägar längs större statliga vägar för cykelpendlare kan bli verklighet samt ålägga att medverka. Då kan cykelpendling bli ett reellt alternativ för många fler.
mot · H2022390 · 2014-11-10 00:00:00 — Frivillig kändis- och rikemannaskatt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa en frivillig kändis- och rikemannaskatt. –2014 sänkte den dåvarande borgerliga regeringen förtjänstfullt flera skatter, vilket bidrog till att öka friheten för enskilda människor och familjer men också samhället och ekonomin i stort. Jobbskatteavdraget gjorde det mera lönsamt för vanligt folk att arbeta visavi att inte göra det. Höjda brytpunkter för statlig skatt gagnade utbildning, flit och företagsamhet. Lägre arbetsgivaravgifter för de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden gjorde det enklare för dessa att ställa dörren på glänt till arbetslivet. Den lägre bolagsskatten förbättrade näringsklimatet och lägre skatter på gåvor gagnade solidariteten och givandet till välgörande ändamål. Detta är bara ett axplock av de frihetsfrämjande skattesänkningar som genomfördes. Trots skattesänkningarnas många goda effekter har välkända och välbeställda människors protester mot de lägre skatterna varit ett återkommande inslag i samhällsdebatten . ”Jag vill inte ha ytterligare en skattelättnad”, skrev exempelvis chefredaktören i Resumé . Rimligtvis går det att kombinera fortsatta skattesänkningar på arbete, utbildning och företagande och erbjuda möjligheten för de människor som så vill att betala in extra pengar till det offentliga. Det bör utredas hur en sådan frivillig skatt kan införas så att kändisar och välbärgade människor enklare kan handla utifrån sina samveten.
mot · H2022391 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur skattetrycket – inte minst skatterna på arbete och konsumtion – bättre kan synliggöras för skattebetalarna. Under alliansregeringen sjönk skattetrycket – kvoten mellan de totala skatteintäkterna och bnp – i något, men fortfarande ligger det bland de allra högsta i världen. Ändå är det för få svenskar som är medvetna om hur hög nivån på det svenska skattetrycket verkligen är. En anledning till detta är att flera viktiga skatter är dolda. Arbetsgivaravgifterna är ett sådant exempel. Utöver arbetsgivarna, som ju administrerar och betalar in skatten, är det inte så många som tänker på dem, trots att nästan en tredjedel av arbetsgivaravgiften utgörs av en allmän löneavgift. En de facto ren skatt på arbete och lön, utan någon direkt koppling till pensions- eller försäkringssystemen. Momsen är ett annat exempel där inte många reflekterar över vad priset på prislappen egentligen inkluderar. Det faktum att vi betalar väldigt mycket i skatt men utan att veta om det är ett problem. Inte minst av skälet att skatterna rimligtvis behöver vara synliga för att medborgarna ska kunna utvärdera vilken service de egentligen får för de surt förvärvade medlen. Så vad kan man då göra? Kanske kan offentliga arbetsgivare visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Kanske kan vi ha ett system där en arbetstagares lön, skatt och arbetsgivaravgift för läggs på löntagarens bankkonto men där skatten och avgifterna lika snabbt försvinner därifrån. Kanske kan vi i butikerna skylta priserna utan moms men att dessa sedan läggs på i kassan. Det är inte mer än rätt att vi politiker kontinuerligt arbetar med att belysa och informera om hur vårt samhällssystem fungerar och vilka fundament det vilar på. En sådan viktig faktor är skattesystemet och medborgarnas vilja att betala skatt. För att förtroende framöver ska vara fortsatt stort för skattesystemet behöver vi göra vad vi kan för att informera om hur det fungerar och hur mycket skatt som egentligen tas in.
mot · H2022392 · 2014-11-10 00:00:00 — Humanitärt stöd till behövande syriska och irakiska flyktingar i , , och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att omfördela resurser inom FN:s och EU:s budget för att avsätta mer resurser för humanitära insatser för behövande syrier och irakier och göra det möjligt att ge direkt stöd via etablerade lokala hjälporganisationer såsom kyrkor. Inbördeskriget i som startade har skördat många liv. Över 200 000 människor har blivit dödade och runt halva landets befolkning är nu internflyktingar. Över 3 miljoner har flytt landet och några miljoner syrier finns i flyktingläger i de angränsande länderna , och . Jag finner inga ord för att beskriva den humanitära katastrofen och lidandet för dessa människor. Vi hör fruktansvärda vittnesmål om halshuggningar, våldtäkter, kidnappningar med mera. Människor flyr för sina liv, många har drunknat då de via smugglare har försökt att ta sig över in i på trasiga båtar eller mindre säkra gummibåtar. Det är en mänsklig tragedi som utspelar sig i vårt grannskap. I och med Islamiska statens, IS, utropande av ett kalifat så har flyktingströmmarna accelererat ytterligare. Människor flyr i hundratusental undan denna terrororganisation – i , och i och senast i norra i staden al Ayn (Kobane). Miljoner människor är i behov av humanitärt stöd. Mest utsatta är kvinnor och barn. De länder som tagit emot dessa flyktingar saknar förmåga och ekonomiska resurser att uppfylla ens de mest basala behoven. har vädjat om ökat humanitärt stöd för att mildra människors lidande. är en stor givare. Som land tar vi ett stort ansvar med vår generösa och solidariska flyktingmottagning och med vårt stora humanitära bidrag via FN, EU och bilateralt. Fler länder, som och en del gulfstater, borde ta ett större ansvar. Dessutom vilar ett stort ansvar på de rikaste länderna i väst att bidra med mer humanitärt stöd och att hjälpa flyktingarna med mat, mediciner, kläder med mera.