ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022113 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera och riva upp EBO-lagstiftningen. har tagit emot fler invandrare än vad samhället har klarat av. Olika bostadsområden har blivit allt mer segregerade, vilket är ett av de tydligaste bevisen för att det har gått för långt. Det handlar bland annat om vissa bostadsområden som har en befolkningsstruktur som skapar såväl ekonomiska som sociala problem. När nyanlända invandrare koncentreras till vissa särskilda områden kan segregationen öka, utanförskapet förstärkas och trångboddheten bli allt värre. Detta är början på en ond cirkel som i slutändan skapar ytterligare problem i form av svag sysselsättning, högt bidragsberoende, bristande utbildning, ökad otrygghet, högre kriminalitet osv. Kontentan av detta är kort sagt att en alltför stor invandring till är ohållbar, och segregerade bostadsområden gör befintliga problem ännu värre. Det är en rättighet för alla i att få bosätta sig var man vill. Denna rättighet kan dock ställa orimligt höga krav på vissa kommuner, inte minst då såväl allmän service som det privata näringslivet måste anpassa sig till kommuninvånarna. finns ingen möjlighet ens för redan hårt ansatta kommuner att undantas från lagen om eget boende (EBO). Redan hårt ansatta kommuner bör få de förutsättningar de behöver för att erbjuda kommuninvånarna den service de har rätt till utan försämrad kvalitet. Under samma premisser som svenska medborgare bör nyanlända få de bästa tänkbara förutsättningarna som är möjligt för att snabbt komma in i arbete. För att få ett arbete och överhuvudtaget kunna bygga ett liv i kan vikten av att komma in och bli en del av det svenska samhället inte nog poängteras. Vi Sverigedemokrater anser att en första åtgärd för att mildra de akuta problemen som finns är att reformera EBO-lagen, som är en bidragande orsak till utanförskap och segregation.
mot · H2022114 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regering som sin mening vad som anförs i motionen om att erkänna Somaliland som en självständig nation. som övriga landet har lidit kraftigt under inbördeskrig och religiös fanatism har Somaliland haft mer än två decennier av fredlig och stabil utveckling. Som en kontrast till länder med samma förutsättningar har de hållit fyra demokratiska val i rad utan några som helst komplikationer och i författningen ska valen hållas . Även har det funnits olikheter mellan Somaliland och övriga . Somaliland har varit ett brittiskt protektorat och övriga delen av landet var koloniserat av italienare och trots att Somaliland är ett klanbaserat samhälle har man funnit vägen till demokrati. Denna utveckling bör fungera som föredöme i andra regioner runt om i världen som önskar mer självstyre. På grund av att Afrikanska unionen, som främst styrs av diktaturer, inte vill erkänna Somaliland som stat går utvecklingen segt. bör driva på genom ett erkännande den kommande staten fullföljer den goda utvecklingen.
mot · H2022115 · 2014-11-10 00:00:00 — och mikroproduktion av el tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppköp av mikroproducerad el. är ett av staten helägt bolag som vid sidan av avkastningsmål kan användas för att nå politiskt uppsatta mål. Det kan dock diskuteras huruvida alla förehavanden ligger i nationens och folkets intresse. köper upp överskottsel från mikroproduktion och betalar för detta ett hutlöst överpris, nämligen spotpris + per kWh, exklusive moms. Spotpriset har pendlat kring varpå alltså erbjuder ett överpris med flera . Detta resulterar i sin tur i en lägre vinst för bolaget och således lägre utdelningar för ägaren staten. Jag anser att det inte ligger i varken statens eller nationens intresse att använder bolagets medel för att dela ut pengar för att stimulera verksamheter som ger upphov till samhällskostnader i flera led. Därför vill jag att ska ge regeringen till känna att ägardirektiven för ska justeras för att förhindra denna typ av kapitalförstöring.
mot · H2022116 · 2014-11-10 00:00:00 — Ändringar i det allmänna tandvårdsbidraget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i det allmänna tandvårdsbidraget. finns det tre olika åldersintervaller som avgör vilken nivå på det allmänna tandvårdsbidraget individen har rätt till. Enligt är nuvarande intervaller med respektive bidragsnivå: 20–/år, 30–/år, 75– år /år. vill ändra den övre intervallen så att alla ålderspensionärer från har rätt till /år. Inte bara de som är . Motiveringen är främst att alla under livets gång inte har haft möjligheten till ett privat pensionssparande, vilket ger ett ekonomiskt tillskott . Munhygien och friska tänder vet vi alla är en viktig del av vår hälsa. Detta vill vi med denna motion försöka uppmuntra, även för dem med en mer begränsad ekonomi. I socialförsäkringsrapporten 2012:10 ”När tänderna får vänta”, framkommer det att en avgörande faktor i valet att gå till tandläkaren regelbundet är privatekonomin och personer över 75 har högre tendens att besöka tandläkaren akut jämfört med personer i åldern 50–. Detta kan enkelt tolkas som att många pensionärer nedprioriterar regelbundna tandläkarbesök då dessa kan bli väldigt kostsamma. Konsekvensen av det kan bli en generell försämrad tandhälsa som sedan visar sig, som rapporten konstaterar, i den äldre pensionsåldern. Det är därför mer rättvist att intervallen flyttas till följande nivåer: 20–/år, 30–/år, 65– år /år. En förändring som vi föreslår ovan skulle enligt kosta staten ca , vilket är en liten satsning som kan ge stor betydelse.
mot · H2022117 · 2014-11-10 00:00:00 — vetorätt vid etablering av asylboende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommuner vetorätt vid etablering av asylboenden. Många kommuners förmåga att tillgodose kommuninvånares behov har påverkats negativt till följd av en plötslig befolkningstillväxt genom flyktingmottagande. Att kommuner inte har vetorätt vid upphandlingar av asylboenden har inneburit att kommuner över kan stå inför omfattande utmaningar inom skola, vård, omsorg, infrastruktur m.m. De statliga ersättningar som kommuner får för att hantera kostnader för flyktingmottagande är sällan eller aldrig i paritet med de faktiska kostnader som uppstår. Det är heller inte alltid en fråga om kostnader då nyanställningar inom skola, vård och omsorg inte är möjliga att göra för plötsligt nytillkomna och omfattande behov. Resultaten blir ofta att befintlig personal får ett utökat ansvar med sämre service och fallande verksamhetsresultat till följd. Att det finns ett värde med ett kommunalt självbestämmande utifrån en demokratisk princip är det få som ifrågasätter och därför måste kommuner också kunna ha vetorätt i beslut som andra politiska instanser direkt eller indirekt ansvarat för. Särskilt när effekten på ett allvarligt sätt äventyrar förmågan att administrera det ansvar som vilar inom ramen för kommunen.
mot · H2022119 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra tjänstemannaansvaret. Det innebär att en tjänsteman som begår misstag som leder till att medborgare drabbas inte behöver stå till svars inför svenskt rättsväsende – som många andra i liknande situation. Tjänstemannen går alltså fri vid de tillfällen då en vanlig medborgare kan dömas, vilket knappast kan anses följa principen lika inför lagen. Bara om det kan bevisas att tjänstemannen begått brottet medvetet, med allt vad det kan innebära av lidande för den drabbade medborgaren, är denne åtalbar. Eftersom det är mycket svårt, i många fall omöjligt, att bevisa om felaktigheten begåtts medvetet, så innebär den nuvarande lagen i princip att våra tjänstemän åtnjuter immunitet mot svensk lag i sin tjänsteutövning. När en medborgare/skattebetalare drabbats av felaktiga beslut av en tjänsteman kan man visserligen lämna in en klagan, men tjänstemannen behöver alltså inte stå till svars inför domstol på samma sätt som många andra när ett brott har begåtts. Tvärtom så tvingas medborgaren att skattevägen fortsatt försörja samma tjänsteman. bör ge regeringen i uppdrag att återinföra tjänstemannaansvaret.
mot · H202212 · 2014-11-04 00:00:00 — Effektivisering av den statliga förvaltningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att effektivisera den statliga förvaltningen. Våra skattepengar bör användas så effektivt som möjligt och den statliga byråkratin begränsas. Därför är det nödvändigt att ständigt se över den statliga förvaltningen för att försöka effektivisera verksamheten och minska utgifterna. Statskontoret definierar en statlig myndighet som en myndighet som lyder under regering eller riksdag. Man omfattar alltså inte utlandsmyndigheterna som är direkt underställda och myndigheter vars uppdrag är tidsbegränsade som delegationer och kommittéer. Enligt Statskontorets definition minskade antalet myndigheter från 2007 till 370 . Exempel på myndighetssammanslagningar : 20 länsarbetsnämnder och bildade Arbetsförmedlingen, fyra ombudsmän gick ihop till diskrimineringsombudsmannen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ersatte tre myndigheter. Från går och de 21 lokala polismyndigheterna samman till . Nya myndigheter 2014 är medan Dans- och cirkushögskolan, i samt dramatiska högskola slås ihop till konstnärliga högskola. Det är positivt att man försöker rationalisera verksamheten och att myndigheterna blir färre. Men även om antalet myndigheter har minskat var antalet anställda detsamma 2007 och 2012 nämligen 205 000 årsarbetskrafter. (Statistik från bearbetad av Statskontoret 2013). har antalet årsarbetskrafter dessutom fortsatt att öka till 210 000 (2013) och 213 000 (2014). Myndigheternas största utgiftspost – personalkostnader – ökar också. uppgick de till . låg de på räknat i 2011- års penningvärde. Även kostnader för lokaler och drift och underhåll har tilltagit i fasta priser räknat (”Alliansens myndighetspolitik – ny regering men samma byråkrati” Timbro 2012). Även om myndigheterna har blivit färre har alltså vare sig antalet anställda eller kostnaderna minskat. Därför vore det önskvärd med en bättre samordning, kontroll och översyn för att minska utgifterna för den statliga byråkratin.
mot · H2022120 · 2014-11-10 00:00:00 — Slopat bistånd till PLO tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa biståndet till PLO. Det mest fundamentala om man på ett fredligt sätt önskar lösa en konflikt är att i lugn och ro sätta sig vid ett förhandlingsbord. Detta är något som palestinier åtskilliga gånger vägrat att göra och trots det får de miljardbelopp i bistånd. I mellan och som slöts 1993 ställdes krav på att PLO ändrade de artiklar i den palestinska nationella stadgan som förnekade rätt att existera. Flera av dessa togs officiellt bort , men samma nationella stadga krav finns kvar på en rad olika officiella myndighetssidor för den palestinska myndigheten. Det finns således också exempel på hur man i palestinska skolböcker systematiskt raderar judiska och israeliska kopplingar till landet. Man skriver att ”Levanten består numera av staterna , , och ” utan att ens nämna . På officiella Facebooksidor finns bilder på där elever ritar kartor över och existerar inte överhuvudtaget. Myndighetssidor har vid ett flertal tillfällen även publicerat bilder och texter på som framstår som en förebild och antisemitismen är i många fall påtaglig. Det hat som lärare tvingar på unga skolbarn är naturligtvis sanktionerat av den palestinska myndigheten. Avståndstaganden från terrorism och extremism från myndighetens sida tycks främst handla om att få rätt till ekonomiska medel snarare än att närma sig en tvåstatslösning där fred råder. Dåd mot judar har vid ett flertal tillfällen dessutom belönats av den palestinska myndigheten, och fångar som begått massmord har frigivits av som ett försök att tillfälligt lösa infekterade konflikter. Det är inte försvarbart att vare sig eller EU bidrar till konflikten som man gör genom att sända biståndspengar till PLO. Det är av största vikt att det är full transparens så att de biståndspengar som betalas ut också går till vad det är ämnat att gå till. bör ge regeringen till känna att stoppa biståndet till PLO.
mot · H2022121 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av en civilkuragelag. Svensk lag kräver inte någon skyldighet att bistå personer som befinner sig i nöd. Inte ens om vederbörande befinner sig i livsfara eller riskerar skada sig avsevärt behöver man ingripa. Rädslan för att utsättas för brott är något oacceptabelt många människor lever med . Detta kan förhindra människor från att göra vad de vill i sin vardag och livskvaliteten kan komma att försämras. Det allra viktigaste för att få mer civilkurage i samhället är att fokusera på vad vi har för ansvar för varandra. Vi bör således också uppmärksamma och uppmuntra alla de goda exempel som finns på människor som gör saker för andra eller som hjälpt en medmänniska i nöd. Många har nästan helt tappat tilliten till varandra och otryggheten breder ut sig. En starkare gemenskap och större tillit bland våra medmänniskor kan säkerligen prägla ett mer harmoniskt samhälle. Ett samhälle där var och en är engagerad i sin omgivning och medverkar till trygghet och harmoni. saknar , till skillnad från bland annat våra nordiska grannländer en civilkuragelag, en lag som tydliggör varje människas skyldighet att hjälpa nödställda. Hur samhället ska lagstifta kring civilkurage har vid ett flertal tillfällen debatterats och det är inte sällan som kritiker till ett införande av en civilkuragelag hänvisar till risken att färre vågar vittna om lagen införs. Detta kan enbart stämma om lagen inte tar någon hänsyn till egen hälsa eller egen skada. Även här kan man dock påpeka att vittnen bör vara skyldiga att upprätta rättvisa efter att ha bevittnat ett brott eller någon specifik händelse som är av vikt för domstol eller rättsväsende. En civilkuragelag kan fastställa att man som medmänniska ska tänka vad man kan göra utifrån egen förmåga för att undsätta någon i nöd. I många fall kan det handla om enkla saker som att kontakta ambulans vid en trafikolycka eller kasta ned en livboj till en person som trillat i vattnet. Att vid ett sådant tillfälle inte göra någonting kan förhindras genom att med lagstiftning visa att passivitet inte är acceptabelt. I likhet med vad som sagts i samband med minnet av den svenska hjälten finns det två val, antingen kan man visa civilkurage eller se bort. Även om de allra flesta troligtvis hjälper andra i nöd om de har möjlighet, kan en civilkuragelag bidra till att även personer som inte gör det tog sitt ansvar. Genom lagstiftning kan vi tydliggöra var och ens skyldighet att utifrån egna förutsättningar ingripa för att hjälpa en medmänniska i nöd. Av den anledningen, bör ge regeringen i uppgift att utreda möjligheten till att införa en civilkuragelag.
mot · H2022122 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett stimulansbidrag till kommuner för tillgänglighetsanpassning inom kollektivtrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett stimulansbidrag för generell anpassning för personer med funktionsnedsättning vid bebyggelse. Trots lagstiftning har stora delar av kollektivtrafiken runt om i landet inte anpassats för funktionshindrade. Inte heller har samhället i stort gjort mycket för att underlätta för dessa vilket medför problem i funktionshindrades vardag. Inte alltför sällan är det kostnaden som stoppar anpassningen. FN har riktlinjer i sin standardregel för full delaktighet och jämlikhet, som ger förutsättningar för att även personer med funktionshinder ska ha möjlighet att delta på olika villkor i samhällslivet. I stiftades även lagen om handikappanpassad kollektivtrafik (1979:558), som föreskriver att kollektivtrafiken skall tillgängliggöras även för funktionshindrade. kompletterades lagen med en förordning om handikappanpassad kollektivtrafik (1980:398). I andra paragrafen går det att läsa: ”Anpassningen ska ske i den takt och i den omfattning som bedöms skälig med hänsyn till syftet och till de tekniska och ekonomiska förutsättningarna hos dem som utövar trafiken.” På grund av att texten i andra paragrafen är öppen för tolkning är tillgänglighetsanpassningen inom kollektivtrafiken långt ifrån färdig, efter att lagen stiftades. Detta medför stora problem för många med funktionshinder då flera aktörer som utövar kollektivtrafiken prioriterar annat. Även inom andra samhällsområden är det svårt för funktionshindrade att ta sig runt eller leva ett normalt liv. Regeringen bör utreda möjligheten för att införa ett stimulansbidrag till kommuner som tillgänglighetsanpassar kollektivtrafiken samt ett stimulansbidrag för generell anpassning för funktionshindrade.
mot · H2022123 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av rekryteringen till toppositioner inom statliga och kommunala myndigheter eller verksamheter. Istället för att personer med toppositioner, så som rektorer, blivit tillsatta från en bas med personer som arbetar inom en viss bransch har utvecklingen gått åt fel håll. Det blir allt vanligare att personer som innehar olika sorters toppositioner har blivit tillsatta av politiker, vilket har inneburit flera problem. För en god sammanhållning krävs det att de som har en viktig position dels har en bred kunskap om det han eller hon arbetar med, men också att tilliten och respekten från övriga anställda är hög. Det är värt otroligt mycket om personen i fråga kanske till och med har arbetat med andra saker inom samma organisation och redan har en god relation till dem som redan arbetar där. I så hög grad som möjligt bör samtliga positioner tillsättas genom en väl förankrad internrekrytering i statliga och kommunala myndigheter. bör ge regeringen i uppdrag att se över dagens system så att fler internrekryteringar, sker just internt. I så hög grad som möjligt bör uppdrag tilldelas efter lämplighet, från de som arbetar inom en viss myndighet och exempelvis rektorer bör tillsättas av lärare snarare än av politiker.
mot · H2022125 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa kravet på tillstånd för offentliga danstillställningar som sker i ett slutet område. Inte alla personer känner till det krav som finns i ordningslagen om tillstånd för att arrangera offentliga danstillställningar. Skälet till detta är säkerligen för att det är en idé som för många är så absurd att det bör vara en självklarhet för arrangörer att hålla i offentliga danstillställningar om det sker slutet. Grundtanken med lagar och regler är dels att hålla ordning och reda, men även att de ska vara så självklara för merparten av medborgarna att man inte ska behöva kunna lagboken. Av den anledningen är det ytterst märkligt att danstillståndet finns kvar . Detta krav är en rest från förr då dansen ansågs leda till ett omoraliskt beteende främst bland unga. Än finns det de som försvarar tillståndet, med motivet att det i samband med dans ofta kan bli stökigt, men de flesta någorlunda seriösa bedömare kan nog hålla med om att det snarare har med alkoholintag att göra än med dans. För att minska byråkratin och skapa mer frihet bör tillkännage för regeringen att avskaffa danstillståndet.
mot · H2022126 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för att införa ett gemensamt pantsystem i hela . Vi kan vara stolta över att håller världsklass i fråga om att återvinna aluminiumburkar och PET-flaskor. återvinns av aluminiumburkarna och av PET-flaskorna som säljs. Det är oerhört bra siffror, men det innebär att flera hundra miljoner burkar och flaskor inte kommer in i kretsloppet igen och vi får aldrig ge upp ambitionen att bli ännu bättre. Inte minst med tanke på hur mycket energi som går åt för att tillverka nya flaskor och burkar. Många som är ute och promenerar eller går runt i city för att handla bär med sig burkar och/eller flaskor med något drickbart. När man druckit upp letar man efter den närmaste papperskorgen eller soptunnan för att slänga flaskan/burken. I flera kommuner finns det flera behållare uppsatta i närheten av soptunnorna som är ämnade för pantbara flaskor och burkar. Returpack ligger bakom projektet och har tidigare erbjudit kommuner dessa behållare helt kostnadsfritt och dessutom målade för att passa olika kommuners ändamål. Kort sagt ligger i många avseenden i framkant när det kommer till att återanvända PET-flaskor och burkar men med tanke på att vi reser allt mer, inte minst till våra nordiska grannländer, finns det mycket som inte går att panta och därför slängs i vanliga soptunnor. Med anledning av detta borde regeringen arbeta för att införa ett gemensamt pantsystem i hela .
mot · H2022128 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra uppgift. Skattepengarna som olika myndigheter handskas med är detsamma som medborgarnas gemensamma tillgångar. Många har hört talas om, och kanske till och med hyllat, som anställt den s.k. slöseriombudsmannen med syfte att granska och kartlägga slöseri av skattemedel i vårt samhälle. Genom att använda en stor portion humor kombinerat med vardagens allvar har slöseriombudsmannen lyckats väcka intresse bland skattebetalare om hur våra pengar egentligen används av beslutsfattare. har som uppdrag att granska vad statens pengar går till och hur effektivt de används. De bidrar till att stärka den demokratiska insynen genom en oberoende revision. har ett starkt mandat att granska statliga myndigheter och verksamheter. De kan kontrollera om direktiv, regler och föreskrifter följs eller om de når sina mål. För att förbättra effektiviteten kan komma med rekommendationer och är av den anledningen en mycket viktig del av kontrollmakt. Genom att främja en god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten bör användas betydligt flitigare, så att skattebetalare slipper vända sig till en slöseriombudsman för att granska onödig byråkrati. uppdrag att granska och hitta såväl slöseri som byråkrati bör förtydligas, och denna service borde i högre grad erbjudas olika myndigheter.
mot · H2022129 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ospecificerade bilaterala avtal med länder i oroshärdar. Flera länder runt om i världen gör en enorm insats för mänskligheten. Det handlar om länder som råkar ligga i oroshärdarnas närområden och därmed också drabbas av pågående konflikter. Ett exempel på ett land som hjälper till enormt mycket i är . är ett land som tar emot tusentals människor som i många fall saknar egna tillgångar och är i stort behov av hjälp. Mat, tak över huvudet, filtar, skolmaterial och andra förnödenheter behövs, vilket i många fall erbjuds från organisationer som exempelvis UNHCR. Värdlandet måste dock vara beredd på höga kostnader inom andra områden. Ökade infrastruktursatsningar kan behövas och i många fall finns även ett ökat behov av åtgärder för att förebygga stök eller bekämpa nyrekrytering av terrorister. Alla dessa sidosatsningar glömmer man lätt bort, och notan landar slutligen på värdlandets skattebetalare. Det är naturligtvis mycket viktigt att de länder som bidrar med bistånd också ser efter var pengarna hamnar och som givare måste likaså vara mycket restriktivt med att se för lätt på bilaterala avtal. Dock kan för mycket byråkrati, i dessa fall, innebära ett stort hinder för ett fortsatt positivt arbete för att stödja hårt utsatta människor och i många fall är det mottagarländerna som bäst vet var pengarna i själva verket behövs. Av den anledningen bör ge regeringen till känna att utreda möjligheten till enklare krav på katastrofbistånd till välfungerande länder i krisdrabbade länders närområden.