mot · H102Fi308 · 2014-03-01 00:00:00 — Underskotten finansierades med stigande upplåning – hos hushållen och inom det offentliga. Oförmåga att betala tillbaks dessa skulder – eller tvivel om denna förmåga – har varit orsaken till återkommande oro på finansmarknaden. ser vi att eurozonen börjar komma till rätta med vissa av de underliggande problemen. har tillverkningskostnaderna stigit snabbare i än i krisländerna. –2012 steg enhetsarbetskostnaderna med i . sjönk de i , , och . Därmed har konkurrensförhållandena utjämnats något. Denna process kommer sannolikt att fortgå framöver. Den utjämning av kostnadsläget inom valutaområdet som har börjat –2012 har inneburit att krisländernas stora bytesbalansunderskott kring har minskat. uppvisar numera ett bytesbalansöverskott, som , och uppvisade mycket små underskott . Figur 7: Ränteskillnad mot Skillnad i marknadsräntor för 10-åriga statsobligationer (procentenheter) Källa: ECB. Eurokrisen härstammar ur reala obalanser. Kostnadsläget utvecklades på ett ohållbart sätt i valutaområdets periferi. Det innebar att länderna skuldsatte sig hos omvärlden. går utvecklingen i rätt riktning. Kostnadsläget har pressats tillbaka – och utbytet med omvärlden har närmat sig mer hållbara nivåer. Därmed har grunden börjat läggas för att inleder återhämtningen från de senaste årens kris. En annan indikation på att förhållandena i eurozonen blivit mer stabila är att oron på finansmarknaden avtagit . Den höga offentliga skuldsättningen i hela eurozonen bidrog till spekulationer om betalningsinställelser och valutaomläggningar för enskilda länder. Även den deltog i dessa spekulationer. framhöll finansministern att borde lämna eurozonen. Detta bidrog inte till stabilitet i . Uttalandet avfärdades kraftigt av finansminister – och har spekulationer om att , eller andra länder, skulle lämna valutasamarbetet avtagit. Den viktigaste faktorn bakom mer stabila förhållandena på finansmarknaden var Europeiska besked att banken står beredd att göra vad som krävs för att hålla samman valutaområdet. Detta besked bidrog till lägre räntor i de utsatta länderna, vilket i sin tur stärkte förtroendet för ländernas förmåga att kunna finansiera och minska sina statsskulder. befarades den osäkra politiska situationen i kunna leda till ökad oro för landets utveckling. har dessa förväntningar kommit på skam. Ränteskillnaden mot har stabiliserat sig på en nivå som ligger långt under förra sommarens toppnivåer. De ekonomiska svårigheterna inom euroområdet avspeglar sig tydligt i utvecklingen på arbetsmarknaden. har sysselsättningen inom euroområdet sjunkit. Arbetslösheten i valutaområdet har ökat till dryga . Arbetslösheten skiljer sig dock kraftigt inom euroområdet. I vissa länder – som och är arbetslösheten mycket låg, medan den är hög och stiger i andra. Särskilt allvarlig är utvecklingen i och som har mer än 25 procents arbetslöshet. Tudelningen på den europeiska arbetsmarknaden försvårar jämförelser med . Det är uppenbart att svensk arbetsmarknad utvecklats bättre än i och . har sysselsättningsgraden stigit i de länder som är mer jämförbara med . har sysselsättningsgraden sjunkit i . Figur 8: barometerindikator Källa: , . ekonomi kommer att växa långsamt . De obalanserade konkurrensförhållandena inom euroområdet måste alltjämt jämna ut sig. Det kommer att verka återhållande på tillväxten i de länder som måste sänka sitt relativa kostnadsläge. Möjligheterna till finanspolitiska stimulanser begränsas av att de stora länderna i redan är högt skuldsatta. har det visat sig att den Europeiska agerande har bidragit till betydligt stabilare förhållanden på den europeiska finansmarknaden. Risken för en oordnad upplösning av euroområdet måste betraktas som mycket liten. Den kvarvarande risken för en europeisk återhämtning är situationen i banksystemet i vissa medlemsländer. De förbättrade utsikterna i omvärlden börjar också få genomslag i . ekonomiska utveckling är tätt sammankopplad med utvecklingen i vår omvärld. De flesta bedömare är överens om att ekonomiska utveckling kommer att vara relativt måttlig under innevarande år – med hög arbetslöshet och låg tillväxt – men att världsekonomin drar ur lågkonjunkturen . Flera indikatorer pekar på en positiv utveckling framöver. Den finansiella oron påverkade stämningsläget i svensk ekonomi, och framtidstron sjönk. Exportindustrin pressades också av en allt starkare kronkurs – vilket i sin tur föranledde stora varsel om uppsägningar . Även dessa varsel bidrog till ett mer nedtryckt stämningsläge. Utvecklingen och upprepade sig inte. Därmed minskade hushållens upplevda osäkerhet. Figur 9: Prognoser för den svenska ekonomins tillväxttakt Källa: Konjunkturläget , Penningpolitisk uppföljning , Budgetproposition 2014. , och i takt med att utvecklingen i vår omvärld förbättrats, har hushållens och företagens tro stärkts. barometerindikator har stigit och ligger i nivå med sitt historiska genomsnitt. Även andra indikatorer på stämningsläget i näringslivet – inköpschefernas index i både industrin och tjänstesektorn – har stärkts under innevarande år. En annan indikator på framtidstron i svensk ekonomi är Stockholmsbörsen. Sedan förra sommarens botten har OMX 30 index stärkts kraftigt. Det är tydligt att starkare förväntningar om framtiden har etablerats under innevarande år. är samtliga prognosmakare överens om att tillväxten tar fart. 2014 kommer att vara ett betydligt starkare år än 2013. , och är eniga i sin syn . växer svensk ekonomi med – och 2015 väntas bli ett gott konjunkturår, med en tillväxttakt väl . men arbetslösheten har bitit sig fast De strukturella problemen i svensk ekonomi består. Arbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har nästan tredubblats vid makten. Ungdomsarbetslösheten har etablerat sig mellan . Figur 10: Arbetslöshet i Källa: Arbetskraftsundersökningen, säsongsrensat och trend för 15–(SCB). Den svenska arbetslösheten är hög – både i en historisk jämförelse och i förhållande till jämförbara länder. stod 406 000 människor2, av arbetskraften, utan ett arbete. Arbetslösheten har etablerat sig på en hög nivå, trots de mer gynnsamma förhållanden som rådde i ekonomin när konjunkturen stärktes efter finanskrisen . Att så många saknar jobb är en tragedi både för och för dem som drabbas. För att den svenska ekonomin fortsättningsvis ska förmå skapa välstånd krävs att fler är med och bidrar. Regeringen har misslyckats med sitt löfte om att bryta utanförskapet och arbetslösheten. är arbetslösheten högre än . Frånvaron av en aktiv politik för bättre matchning – med insatser i utbildning, omskolning och kompetensutveckling – bidrar till att många fastnar i arbetslöshet. Därför hämmas takten i arbetslöshetsnedgången. Arbetslösheten kommer därmed att ligga kvar på en hög nivå framöver. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda har bitit sig fast på en alltför låg nivå. Den nuvarande integrationspolitiken har nått vägs ände. Det dröjer alltför länge tills människor som kommer till är självförsörjande. Idén att bedriva en integrationspolitik som är skild från jobbpolitik och välfärdspolitik är föråldrad. Vägen in i ska byggas med samma lagar och regler, försäkringar och strävan efter rättvisa som gäller för alla. Alla steg i mottagandet ska syfta till att hitta jobb. Figur 11: Sysselsättningsgrad (15–) Källa: SCB, . Sysselsättningen har legat på en låg nivå. Sysselsättningsgraden är lägre än . Konjunkturuppgången innebar att sysselsättningen återhämtade sig något – varefter den positiva utvecklingen stannade av. stiger sysselsättningen långsamt. Frånvaron av aktiva insatser håller tillbaka den positiva utvecklingen. I denna låga takt kommer det att dröja innan sysselsättningen åter ligger på samma nivå som den gjorde . Två förändringar på den svenska arbetsmarknaden är särskilt problematiska. Dels står allt fler unga utan arbete och dels är allt fler människor arbetslösa längre. De studenter som lämnade gymnasieskolan möttes av färre möjligheter att studera vidare och otillräckliga möjligheter att hitta ett jobb. Risken är att många unga fastnar i passivitet som bryter ned arbetsförmåga och självkänsla. har antalet arbetslösa som varit arbetssökande nästan tredubblats – och legat stabilt omkring 70 000 människor. Utanförskapet har ökat. Även bland ungdomar har den långvariga arbetslösheten bitit sig fast. har antalet ungdomar som varit arbetslösa mer än ungefär tredubblats. Denna grupp har ökat kraftigt och har pendlat kring 35 000 unga. Figur 12: Långtidsarbetslösa (16–) Källa: Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Figur 13: Långtidsarbetslösa ungdomar (18–) Antal arbetslösa längre än 6 mån Källa: Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Figur 14: Arbetslöshetsprognoser Arbetslöshet 2007 Procent av arbetskraften Den varaktigt höga ungdomsarbetslösheten kan få betydande konsekvenser. Svårigheterna att komma in i arbetslivet tilltar med tiden i arbetslöshet. Då försämras arbetsmarknadens funktionssätt. Det riskerar att bidra till att höjer räntan tidigare än vad som annars vore nödvändigt, när konjunkturen nu vänder uppåt. Frånvaron av en fungerande Arbetsförmedling och effektiva insatser för bättre matchning är en viktig förklaring till att arbetslösheten bitit sig fast. En annan förklaring är att skolresultaten sjunkit . Andelen ungdomar som slutar utan behörighet till gymnasiet har stigit år . Dessutom har en minskande andel unga möjlighet att läsa vidare på högskola och universitet. De större prognosmakarna – , och – gör nu bedömningen att det kommer att dröja åtminstone till 2016 innan arbetslösheten är tillbaka på nivån . Det betyder tio förlorade år på svensk arbetsmarknad. Figur 15: Andel elever som lämnar utan gymnasiebehörighet och kunskapsresultaten i skolan sjunker På skolans område har det länge funnits utmaningar att ta tag i. Den svenska skolan backade i jämförelse med andra länder . Den självkritik och omprövning som vi Socialdemokrater genomförde efter valförlusten 2006 var befogad. Regeringen lovade att vända utvecklingen och att höja kunskapsresultaten. Det var ett viktigt löfte – och en ambition som vi delar. Trots en bred uppslutning kring dessa mål har regeringen misslyckats. Allt fler ungdomar lämnar utan grundläggande gymnasiebehörighet. Andelen gymnasieelever som tar studenten inom normal tid () eller har legat still. Däremot har särskilt yrkesprogrammens attraktionskraft minskat tydligt i och med regeringens gymnasiereform GY11. har andelen antagna elever till yrkesprogrammen minskat med en femtedel.3 Enligt är den huvudsakliga orsaken till denna snabba förändring regeringens beslut att yrkesprogrammen inte ska ge behörighet till högre studier. Många av dem som söker till gymnasiets studieförberedande program anger att de skulle sökt ett yrkesprogram om det hade givit högskolebehörighet.4 Det här är olyckligt, också för att de branscher och yrken som flera av yrkesprogrammen utbildar för uppvisar brist på arbetskraft. Figur 16: Högskoleplatser i förhållande till antal ungdomar Antal högskoleplatser per 1 000 unga (19–) Källa: , , . Det finns några övergripande förklaringar till regeringens misslyckande på skolområdet. Reform efter reform har sjösatts utan att dessa har haft god grund i forskning och internationella jämförelser. Dagens skolpolitik innehåller många symboliska inslag och förslag – men saknar insatser som faktiskt får effekt: Att förbättra lärarnas arbetssituation och att ge bättre förutsättningar för elever att lära. Resurser bidrar till bättre kvalitet. Regeringen vägrar att se behovet av ytterligare resurser till den svenska skolan. Men möjligheterna till kvalitetsförstärkningar utan tillkommande resurser är begränsade. Regeringens politik har alltför ensidigt fokuserat på mätning, dokumentation och rapportering. Politiken har inneburit att lärare fått mindre utrymme att utöva sin profession och mindre tid för varje elev. Därmed har regeringens uttalade ambition att höja lärarnas status kommit på skam. Regeringens politik har alltför ensidigt fokuserat på sortering. Regeringens politik har grundat sig på ett antagande om att skolan blir bättre om elever får göra tidigare val och sorteras utifrån hur deras förutsättningar ser ut just vid sorteringsögonblicket. Skolforskningen visar emellertid att ökad uppdelning och segregering av elever, och detta i tidigare åldrar, snarare sänker än höjer kunskapsresultaten. Regeringens politik har ignorerat det omgivande samhället. Skolans utveckling är avhängig av utvecklingen i det omgivande samhället. Ökade klyftor, och den ökade segregation som följer i dessas spår, skapar sociala problem som gör det svårare för skolor att lyckas med undervisningen. Effekten av regeringens politik på andra områden – som medvetet ökar klyftorna – hade kunnat mildras inom skolan om regeringen åtminstone tillskjutit större resurser till kommunerna samt ställt hårdare krav på att resurser ska fördelas utifrån skolors och elevers behov. Så har inte skett. Figur 17: Andel 25–34-åringar med eftergymnasial utbildning i topp 20 Färre får chansen att läsa vidare För att möta den allt hårdare globala konkurrensen sätter land efter land upp ambitiösa mål för att öka andelen högskoleutbildande. Detta gäller inte bara de växande ekonomierna i och , utan även i EU. har gått åt motsatt håll. har antalet studerande minskat , och prognosen för är fortsatt sjunkande. När varje EU-land fick ange en ambitionsnivå för andelen högskolestuderande fastslog regeringen en nivå som är lägre än den nuvarande. söker fler studenter än någonsin till högre utbildning. Konsekvenserna av detta syns på både kort och lång sikt. Här och är arbetslösheten högre än vad som hade kunnat vara möjligt. För framtiden drabbar det framtida konkurrenskraft och tillväxt. Resultaten av den förda politiken är tydliga. fanns 431 högskoleplatser per 1 000 personer i åldrarna 19–. har det förhållandet sjunkit till 377. förlorar just nu konkurrenskraft i förhållande till andra länder. ökade ungas examensfrekvens från högre studier och nådde då nivån . Därefter vände utvecklingen. var examensfrekvensen nere på . ligger på sista plats bland de nordiska länderna. ligger högst på , följt av och på . hade en examensfrekvens på . Figur 18: Beveridgekurva för Källa: , Konjunkturläget . Om nuvarande politik får råda kommer att ligga under genomsnittet i . Länder som , och kommer att ha en mer välutbildad ung befolkning än . Vi kan också se att andelen studenter vars föräldrar har kort utbildning (mindre än på gymnasium eller förgymnasial) minskat sedan den borgerliga regeringen tillträdde.5 Den sociala snedrekryteringen ökar. som väldigt många är arbetslösa finns ett stort antal lediga jobb i ekonomin. , och Arbetsförmedlingen rapporterar att antalet vakanser i den svenska ekonomin legat på en mycket hög nivå . Matchningen mellan lediga jobb och jobbsökande har dock försämrats i . Figur 19: Långtidsarbetslösa, aktiva insatser och fas 3 Antal arbetslösa , antal platser Källa: Arbetsförmedlingen. har regeringen trappat ned satsningar på arbetsmarknadsutbildning och anställningsstöd till förmån för fas 3. används inte en stor del av de medel som avsätts till Arbetsförmedlingen på grund av en missriktad detaljstyrning av myndigheten. Behovet av reformer av Arbetsförmedlingen bedöms som betydande. är 34 000 arbetslösa placerade i regeringens arbetsmarknadspolitiska flaggskepp fas 3 (numera omdöpt till sysselsättningsfasen) – och antalet ökar. Enligt är det endast av dem som deltagit i fas 3 som lämnat programmet för arbete eller utbildning. En stor del av de lediga arbetstillfällena finns i tillväxtregionerna och då främst . har i sin rapport om svensk finanspolitik 2012 uppskattat att förbättrade pendlings- och boendemöjligheter stärker matchningen och bidrar till lägre arbetslöshet. är tillväxtregionernas ansträngda infrastruktur och bostadsbestånd ett hinder för matchningen på arbetsmarknaden. Även noterar att matchningen på svensk arbetsmarknad försämrats . I organisationens rekrytringsenkät uppger omkring hälften av företagen att de haft ganska eller mycket svårt att rekrytera den arbetskraft de efterfrågar. Enligt Arbetsförmedlingens bedömning av efterfrågan på arbetsmarknaden råder det brist på arbetskraft inom ett flertal yrken. Många bristyrken kräver högskoleutbildning men brist råder också inom ett flertal yrken med lägre utbildningskrav. Figur 20: Yrken med störst brist på sökande t.o.m. Sjuksköterskor, psykiatrisk vård Ingenjörer, tekniker inom gruvteknik, metallurgi Civilingenjörer, elektronik och teleteknik Civilingenjörer, bygg och anläggning Civilingenjörer, gruvteknik och metallurgi Källa: Arbetsförmedlingen. har platserna inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen minskat från ca 11 000 till knappa 7 000. Detta bidrar till den försämrade matchningen på arbetsmarknaden. Det finns också anledning att anta att regeringens utbildningspolitik bidrar till att försämra den svenska arbetsmarknadens funktionssätt. har regeringen minskat antalet högskoleplatser med 16 000. Antalet studerande inom den kommunala vuxenutbildningen är lägre än 2006. En annan viktig förklaring till att arbetsmarknadens funktionssätt försämrats är omläggningen av arbetsmarknadspolitiken från aktiva insatser till passiva åtgärder. Den svenska ekonomin har historiskt kännetecknats av en hög grad av inkomstjämlikhet. Skillnaderna mot omvärlden är dock inte lika stora som de har varit. har en av de snabbast växande inkomstklyftorna i hela OECD.6 Senast tillgängliga årsdata från SCB visar att hushållens disponibla inkomster skiljer sig mycket kraftigt åt. Den tiondel av hushållen med högst inkomst har nästan så hög inkomst som medianhushållet som i sin tur har en inkomst nästan så hög som den tiondel av hushållen som har de lägsta disponibla inkomsterna. Inkomstklyftor har negativa effekter på ekonomins funktionssätt: Ökande ojämlikhet leder till lägre social rörlighet. När klyftorna blir större blir det allt svårare att röra sig mellan inkomstskikt. Föräldrarnas inkomst blir en allt viktigare förklaring till barnens inkomstutsikter.7 Figur 21: Andel av hushållen med en inkomst (efter skatter och transfereringar) av medianinkomsten Socialdemokratiskt regeringsinnehav Borgerligt regeringsinnehav Källa: SCB. Minskad social rörlighet innebär ett sämre tillvaratagande av människors förmågor och kunskaper. Segregation hindrar människor från tillträde till de positioner där de kan göra mest nytta. Med ökande inkomstskillnader följer stigande segregation på andra områden, exempelvis boendesegregation och ökande segregation i skolan. Ökande segregation på utbildningsområdet inverkar inte bara negativt på resultaten för de barn som har störst svårigheter i skolan. Resultaten för hela gruppen dras ned. Utbildning är förknippat med betydande kamrateffekter som i en uppdelad skola får minskad effekt. Inkomstklyftorna i har ökat sedan 90-talskrisen. Detta bekräftas av . rapporterades att klyftorna i växte snabbast i hela OECD-området. har vi sett en kraftig acceleration av denna ökning. Det mått som lyfter fram är det så kallade relativa fattigdomsmåttet som visar hur stor andel av befolkningen som har en inkomst (efter skatter och transfereringar) som är mindre än halva medianinkomsten. Som ett resultat av bland annat utförsäkringar, ökande arbetslöshet och försvagade ersättningsnivåer i försäkringssystemen har vi sett hur allt fler lämnas efter. 2006 hade av hushållen en inkomst som var lägre än hälften av medianinkomsten. 2011 var det . Figur 22: Andel av effekter av regeringens politik 2006–2013 Källa: Direkta effekter ur Fördelningspolitiska redogörelser, VÅP2012 och VÅP2013, egna beräkningar. Regeringens politik har bidragit till de vidgande inkomstklyftorna. De stora ofinansierade skattesänkningarna har främst riktat sig till dem som tjänar bäst. Den tiondel som har högst inkomster har gynnats lika mycket som halva svenska folket tillsammans. Om man studerar inkomstutvecklingen ser man att fördelningsprofilen skiljer sig kraftigt mellan perioderna för de olika regeringsinnehaven. –2006 växte inkomsterna för alla inkomstgrupper. ser vi en radikalt annorlunda fördelningsprofil. De av inkomsttagarna som har de allra lägsta inkomsterna har haft betydligt svagare eller till och med negativ inkomstutveckling. Fördelningseffekter av Socialdemokraternas förslag Flera av de reformer som Socialdemokraterna föreslår påverkar hushållens ekonomi. Våra satsningar på mindre klasser i skolan gynnar barn ur alla samhällsgrupper, men särskilt dem vars föräldrar är lågavlönade eller arbetslösa. Satsningarna på sjukvård stärker särskilt tryggheten för den som inte har råd att köpa hjälp eller privata försäkringar. Våra mycket ambitiösa förslag för att sänka arbetslösheten, att införa en 90-dagarsgaranti och att avskaffa fas 3, har en god fördelningspolitisk profil. När fler ungdomar och vuxna har ett arbete att gå till får både de själva och deras barn en starkare ekonomisk trygghet. Detta stärker jämlikheten. I nedanstående fördelningsanalys beaktas emellertid endast de förändringar som direkt påverkar hushållens disponibla inkomster . Därmed beaktas inte Socialdemokraternas investeringar för fler jobb, eller insatser för bättre skola och sjukvård. Effekter av dessa insatser kommer utöver nedanstående analys. har genomfört en fördelningsanalys av de förslag som påverkar disponibla inkomster . Följande förslag studeras i fördelningsanalysen: Barnbidraget, och med detta studiebidraget för studerande upp till , höjs med . Underhållsstödet höjs med . Pensionärsskatten sänks mer än i regeringens förslag. Jobbskatteavdraget skalas ned på månadsinkomster överstigande . Nedsättningen av egenavgiften för unga sänks när nedsättningen på arbetsgivaravgiften sänks. Fördelningsanalysen visar att 9 av 10 inkomsttagare skulle få ökad inkomst med Socialdemokraternas förslag. Förändringen av barnbidraget påverkar av naturliga skäl bara barnfamiljer. Barnfamiljer finns i alla inkomstgrupper (deciler).8 Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen påverkar individer i alla deciler positivt. Höjning av underhållsstödet ger störst effekt för individer i den lägsta inkomstgruppen. Den sänkta pensionärsskatten ger störst effekter i decilgrupp 2–5. Att trappa ned jobbskatteavdraget från påverkar endast individer i decil 10. skulle den genomsnittliga inkomsttagaren i få mer , inklusive barnbidragshöjningen, om Socialdemokraternas politik genomfördes. Figur 23: Förändrad genomsnittlig disponibel inkomst per decil 2014 Skillnader i villkor för kvinnor och män ska minska. Det är en central inriktning för Socialdemokraternas budgetmotion. Klyftorna mellan kvinnor och män är stora. Arbetsmarknaden är allt annat än jämställd. Sysselsättningen bland kvinnor är betydligt lägre än sysselsättningen bland män. Bland kvinnorna är sysselsättningsgraden medan männens sysselsättningsgrad är . Det vittnar om en stor arbetskraftsreserv i . Skillnaden i sysselsättning mellan kvinnor och män ska minska. Vårt mål är att ta bort denna skillnad. Kvinnor har väsentligt lägre löner än män och denna löneklyfta ligger nästan still. Den genomsnittliga månadslönen (heltidsarbete) för kvinnor är och för män . Även när man tar hänsyn till skillnader i yrke, sektor, utbildning, ålder och arbetstid blir den så kallade oförklarade löneskillnaden . Medan ett heltidsarbete är en självklarhet för de flesta män tvingas många kvinnor acceptera ett deltidsarbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Av samtliga anställda arbetar drygt en miljon deltid. Skillnaden är stor mellan arbetare och tjänstemän liksom mellan kvinnor och män. För att alla som vill ska kunna arbeta heltid måste utbudet av heltidsanställningar öka. Här spelar arbetsmarknadens parter en central roll. Som deltidsanställd är inkomsten lägre. Ofta är också deltagandet i planeringen av arbetet och inflytandet över arbetet och arbetets förläggning mindre. visar att risken för sämre hälsa är högre bland deltidsarbetande än bland heltidsanställda.