mot · H2022587 · 2014-11-10 00:00:00 — vill skapa världens modernaste landsbygd och världens grönaste städer. Hela landet ska kunna utvecklas. Det handlar om möjligheterna till jobb, god välfärd och grön tillväxt var i landet man än bor. I och i fullmäktigeförsamlingar, men också som en del av ett levande civilsamhälle, driver vi en närodlad politik för växtkraft i hela landet. När makten flyttas närmare människor kan fler bli delaktiga. landsbygd har en enorm potential. Nya företag växer upp från till . har den långvariga globala krisen spätt på den världsomspännande urbaniseringstrenden. Det finns delar av vårt land där det behövs en ny framtidstro. Vi vet vilken kraft som finns om vi ger hela landet chansen. Arbetet med att skapa världens modernaste landsbygd har bara börjat. Vi ser liknande utmaningar för städer över hela landet. Vi ser utmaningen i att minska bostadsbristen i , i att få ner utanförskapet i ytterområdena till och i att bygga en kollektivtrafik och infrastruktur som knyter ihop alla delar. I , och i alla storstäder och tätorter, kan vi med hjälp av miljövänlig kollektivtrafik, bostadsbyggande och cykelsatsningar vara en pådrivande kraft för omställningen till ett fossilfritt samhälle. Med närodlade politik kan få världens grönaste städer. Tillväxt i hela landet Fortsätt satsa på Skogsriket och Matlandet Öka attraktiviteten i hela landet genom decentralisering Forskning, innovation och högre utbildning i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vägar, järnvägar och fler bostäder i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkningar av landsbygdsprogrammet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till service och kommunikationer i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlig service såsom polis, försäkringskassa och post i landets glest befolkade delar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bredbandsutbyggnad, mobiltelefoni och skärpta täckningskrav för mobiloperatörerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för ett reformerat strandskydd i syfte att underlätta byggande och boende i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatta satsningar på ett nationellt skogsprogram samt Skogsriket och Matlandet . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatta regelförenklingar för företagen, inte minst lant-, fiske- och skogsbruksföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbara städer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostäder, infrastruktur och kollektivtrafik i städer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trängselskatter i storstäder och resurser till satsningar på grön infrastruktur och bostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enklare regler i byggprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om främjande av cykelpendling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillväxt i hela landet och regionaliserad beskattning av fastigheter inom industri- och energisektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på energihushållning i nya bostäder och vid större renoveringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en reformering av hyresmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för bättre luftkvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning, innovation och högre utbildning i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att decentralisera kulturen. Alla delar av landet har möjlighet att utvecklas. Dessa möjligheter måste tas tillvara. Det är i första hand en delning mellan de som befinner sig i utanförskap, och de som känner sig delaktiga i samhällets gemenskap. lands- och glesbygd behöver en regering som tillför nödvändiga resurser och ser de utmaningar som finns. I städernas ytterområden finns stadsdelar med behov som på många sätt liknar de som landsbygden har när det gäller fler jobb, bättre service och ökad trygghet. vill utveckla hela landet. Tillväxt i hela landet För att samhället ska växa och må bra behövs företag. Det är i små och växande företag som nya jobb skapas. De är motorn för hållbar tillväxt runt om i hela . Utan dem stannar . Fyra av fem nya jobb skapas också i just de små och medelstora företagen. innebär att fler jobb kan växa fram. Alla delar av landet har möjlighet att utvecklas. vill fortsätta förbättra förutsättningarna för de gröna näringarna och för jobb och företagande på landsbygden. Då blir än mer konkurrenskraftigt och kan stå sig väl i den internationella konkurrensen. Våra företagare behöver ett företagsklimat och exportfrämjande i världsklass. Det är viktigt att stärka ekonomin såväl nationellt, kommunalt som regionalt. Vi vill ha en välfärd som kommer alla till del. För att det ska vara möjligt att satsa ännu mer på skolan och vården behövs en ansvarsfull ekonomisk politik. En politik som stärker företagen och utvecklingen i hela landet. Skatteutjämningssystemet är ett sätt att säkerställa en likvärdig möjlighet till finansiering av välfärden i hela landet. Det möjliggör en god kvalitet inom skola, vård och omsorg i hela . vill att skatteutjämningssystemet ska finnas kvar och utvecklas. Utöver detta vill vi stärka den regionala ekonomin genom att utreda en regionaliserad beskattning av fastigheter inom industri- och energisektorn, exempelvis fastighetsskatten på vatten- och vindkraftsanläggningar. vill bygga starkare, och förutsättningarna för det finns. ekonomi framhålls som ett gott exempel i omvärlden. sysselsättningsgrad är högst i EU. Det ger utrymme för Sverigebygget som och Alliansen vill genomföra, med fler bostäder samt förbättrad och utbyggd infrastruktur i hela . Så lägger vi grunden för jobb och tillväxt . Detta skapar bättre förutsättningar för människor att bo och arbeta i hela och stärker arbetet för en hållbar utveckling. Bland andra konstaterar att bättre förbindelser i är nödvändiga, eftersom det kan öka värdet på lokala tillgångar, öka tillgängligheten och stärka en regions attraktionskraft och för att företagen ska vara konkurrenskraftiga. Tillgängligheten och attraktionskraften är även centrala faktorer för besöksnäringen. En förutsättning för dessa satsningar är att de ska finansieras ansvarsfullt. tillsatte alliansregeringen förhandlingspersoner för att skapa samordningsvinster och för att säkerställa detta i samråd med staten, berörda kommuner och landsting samt privata investerare. Tillsammans med nya bostäder ska infrastruktur växa fram. Vi vill bland annat bygga nya stambanor för höghastighetståg mellan , och . Byggandet kan inledas 2017 och kan vara fullt genomfört omkring 2035. Förhandlingspersonerna har också fått i uppdrag att pröva förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra . Förutsättningarna för arbetspendling behöver stärkas ytterligare mellan , och och trafiksystemen göras mer robusta. är tungt trafikerad och det finns behov av en andra fast förbindelse. En tunnel mellan exempelvis och skulle avlasta bron och närmare integrera norra delarna av . Stockholmsöverenskommelsen med utbyggd tunnelbana och fler bostäder har varit lyckosam men betydande behov återstår. Bland annat kan en fortsatt utbyggnad av tunnelbanan och annan spårbunden trafik bli aktuell, till exempel genom att nya stationer byggs, nuvarande linjer förlängs eller genom att nya tunnelbanelinjer byggs. En regions attraktionskraft för såväl företag som invånare avgörs till stor del av tillgängligheten. Kärnan i en regions tillgänglighet utgörs till stor del av dess länsvägar och det är därför av stor vikt att den satsning på vägnätet som alliansregeringen genomförde också fullföljs av nuvarande regering. Våra satsningar gäller även det enskilda vägnätet som i sin omfattning är mångdubbelt längre än det allmänna. För att effektivt kunna underhålla och vidareutveckla detta för landsbygden så centrala vägnät vill titta på förutsättningarna för att inrätta en fond eller liknande för närtidssatsningar på investeringar som är något större än de som en normal vägförening vanligtvis klarar av. Landsbygdsprogrammet bidrar till att skapa jobb och tillväxt på landsbygden. En livskraftig landsbygd förser oss med öppna landskap, levande bygder och svensk mat. Landsbygdsprogrammet bidrar även till att nå de miljömål vi satt upp. Det handlar om insatser för miljön och för att stärka den biologiska mångfalden men det ger dessutom möjlighet till omfattande bredbandsutbyggnad och service. Inför den nuvarande sjuårsperioden minskade EU sin finansiering av det svenska landsbygdsprogrammet. En neddragning från EU:s sida som i alliansregeringen såg till att finansiera fullt ut, och mer därtill. Genom en ökad svensk medfinansiering växer landsbygdsprogrammet . Det är av central betydelse för svensk landsbygd och dess näringar att denna nivå på svensk statlig medfinansiering bibehålls. är en viktig tillväxtmotor och en förutsättning för den gröna omställningen. Jobb och företagande är grunden för landsbygdsutvecklingen. Landsbygdsprogrammet handlar om att ge företagen möjligheter att växa och utvecklas, och om att öka möjligheten för människor utanför städerna att få tillgång till service, bredband och kommunikationer. Det är av yttersta vikt för svensk landsbygd att landsbygdsprogrammet i sin nuvarande form kan realiseras. Ansvaret för detta vilar tungt på nuvarande regering. För att jobb och tillväxt ska ske i hela landet krävs tillgång till en grundläggande kommersiell service där människor bor. Därför vill stärka möjligheten för entreprenörer och handlare på landsbygden genom ett stöd till kommersiell service inom ramen för landsbygdsprogrammet. Det kan både handla om att stötta lanthandlare och bensinmackar och samordning av insatser för att öka tillgängligheten till lokal service. Hela ska ha tillgång till bra mobiltelefoni. Operatörerna har ett stort ansvar att säkerställa det. De måste bygga ut sina nät och se till så att kapaciteten i dem räcker till när allt fler vill använda dem allt mer. Har de lovat kunderna att det ska finnas mobiltäckning, måste operatörerna också hålla vad de lovar. anser att det är viktigt att man från regeringens sida går vidare med tilldelningen av det så kallade 700 MHz-bandet för att få bättre mobiltäckning. bör man se över möjligheten att jobba med så kallade samhällsmaster, som ett sätt för lokala aktörer att kunna bidra och främja täckningen. En del av mottagningsproblematiken ligger också i mobiltelefonernas prestanda. För att underlätta för konsumenten att välja en telefon som passar utifrån olika önskemål och krav om täckning vill vi se en EU-gemensam märkning av mobiler som visar mobiltelefonernas mottagningsförmåga. För jobb och företagande på landsbygden behövs också satsningar på modern infrastruktur. Den bredbandsutbyggnad som och alliansregeringen preciserat i landsbygdsprogrammet bidrar till att skapa världens modernaste landsbygd och måste fullföljas Strandskyddet är viktigt för att skydda unika miljöer. Men det behövs en balans i lagstiftningen som tar hänsyn till både behovet av naturskydd och en fortsatt möjlighet till attraktiva boendemiljöer. fungerar tillämpningen av strandskyddet inte tillfredsställande på alla håll. Strandskyddet behöver göras mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande och boende i strandnära lägen, samt för olika typer av näringsverksamhet. Exempelvis bör förutsättningarna för att utöka dispensmöjligheterna vid landsbygdsutveckling i strandnära lägen ses över. I de mest exploaterade områdena bör strandskyddet vara fortsatt starkt. Fortsätt satsa på Skogsriket och Matlandet är en av världens ledande skogsnationer med en lång tradition på området och höga ambitioner när det gäller hållbart brukande. anser att ska vara en tydlig röst i internationella sammanhang, både när det gäller att föra ut den svenska skogspolitikens grundläggande kompetensområden men också för att ta tillvara den kunskap vi får tillgång till i olika internationella processer och erfarenhetsutbyten. Skogsriket är vår vision för att tillvarata skogens alla värden genom att skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen med anknytning till skog och därigenom bidra till ekonomisk utveckling på landsbygden och i småortssverige. Det rör allt från att exempelvis producera mer skogsråvara, bevara den biologiska mångfalden, öka förädlingsvärdet på produkter med ursprung i skogen och utveckla upplevelseturismen. Svensk skogspolitik vilar på två jämställda mål: produktion och miljö. anser att utformning och genomförande av nationell skogspolitik ska vara en nationell angelägenhet och vi vill understryka vikten av att regeringen fortsätter arbetar för att begränsa detaljregleringar av skogsbruket, såväl inom EU som i den nationella skogspolitiken. Därtill vill vi se en fortsättning på det arbete som inleddes om att ta fram ett nationellt skogsprogram för . Matlandet är den största satsningen någonsin för svensk mat. Det är en plattform för att lyfta fram alla de fina värden som finns i svensk mat, matproduktion och upplevelser kopplat till detta. Matlandetsatsningen innehåller både åtgärder för att stärka den svenska produktionen av mat men lyfter även fram den svenska maten och dess mervärden både i och utanför . Det är kort sagt en samlad satsning som ser hela matsektorn, och inte bara delar av den. Matlandet samlar alla aktörer och får dem att jobba åt samma håll. Matlandet har också levererat konkreta resultat i form av fler jobb (drygt 9 000), ökad livsmedelsexport från 47 miljarder till 2013. Dessutom har det skett en kraftig ökning av livsmedelsföretag och större lokal förankring i offentliga upphandlingar. Detta vill vi värna. Att inte fortsätta med dessa två framgångsrika satsningar vore kontraproduktivt för utvecklingen i hela landet. Företagande och entreprenörskap är grunden för vår gemensamma välfärd. För att fler människor ska vilja starta och driva företag på landsbygden är det viktigt att krånglet och administrationen minskar. Processerna behöver anpassas till företagens verklighet – inte till myndigheternas. Detta är centralt för landets lantbruks-, fiske- och skogsbruksföretag. Genom förenklingar sparar företagarna både tid och pengar som den onödiga irritationen minskar. målsättning är att grundläggande uppgifter om företaget och dess verksamhet bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Syftet är att kraftigt reducera den administrativa bördan för företagen och underlätta kontakten med myndigheterna. minskade företagens administrativa kostnader med hela . För företag inom de gröna näringarna har regelbördan minskat sen 2006. I sammanhanget är det viktigt att komma ihåg att det är den upplevda regelbördan som är viktig, inte procentsatsen. Därför kan bemötandet och servicen som myndigheter erbjuder också vara betydelsefullt. Frågan har länge varit central i näringspolitiska arbete där vi vill se fortsatt förenkling för företagande. ligger långt fram i arbetet med att förenkla för företagarna jämfört med de flesta andra länder, men mer kan göras. tvingas svenska företagare lämna in över 90 miljoner blanketter till minst 70 olika myndigheter. Detta förenklingsarbete måste fortsätta även under nuvarande regering. Öka attraktiviteten i hela landet genom decentralisering Offentlig service såsom polis, försäkringskassa och post är viktiga delar för att hela landet ska kunna behålla sin livskraft. Statliga myndigheter kan också effektiviseras och bidra till hela utveckling genom decentralisering. Det går att spara genom att flytta myndigheter från dyra adresser i våra städer. Utflyttningar skulle även kunna skapa plats för bostäder där det råder bostadsbrist. vill att hela landet ska leva, och att det ska gå att leva i hela landet. En väg framåt är därför att decentralisera makten och sprida kompetenser över hela landet. kan delar av landet i behov av nya jobb och inflyttning få just detta. Genom decentralisering kan attraktiviteten och tillväxten på landsbygden öka. Regeringen bör därför få i uppdrag att utreda vilka myndighetsuppgifter som är lämpliga att decentralisera, samt göra en utvärdering av effekterna. vill att ska ha världens grönaste städer. Vi ser liknande utmaningar för städer över hela landet. Vi ser utmaningen i att minska bostadsbristen i , i att få ner utanförskapet i ytterområdena till och i att bygga en kollektivtrafik och infrastruktur som knyter ihop alla delar. I , och i alla storstäder och tätorter, kan vi med hjälp av miljövänlig kollektivtrafik och cykelsatsningar, vara en pådrivande kraft för omställningen till ett fossilfritt samhälle. Vi vill gå vidare med arbetet för att bygga hållbara städer. Det kräver insatser i såväl stora som små projekt för att minska städernas miljö- och klimatpåverkan, exempelvis genom klimatneutral kollektivtrafik, bostadsbyggande, framkomlighet för cyklister, gröna tak och väggar, ekosystemtjänster samt bättre luftkvalitet och dagvattenhantering. Genom förhandlingar och gemensam finansiering från stat, region, kommun och privata intressenter bör bostadsbyggandet kombineras med satsningar på bättre kollektivtrafik och annan infrastruktur. Trängselskatter bör utvidgas och införas i storstäder för att minska utsläppen och få fram resurser till satsningar på grön infrastruktur och bostäder. Det miljöbästa alternativet såsom cykelpendling bör främjas genom fler cykelstråk, bättre snöröjning och fler cykelparkeringar. Cykeln är ett hållbart färdmedel som bidrar till en säker och miljövänlig närmiljö. vill ge möjligheter att cykla i säkrare och grönare miljöer än vad som sker i många fall . I nationella plan för transportsystemet 2014–2025 finns en öronmärkt andel för cykling. vill dock att medlen ska öka i syfte att skapa goda förutsättningar för användning av detta hållbara färdmedel. Vi vill också knyta ihop tätorter både genom bättre vägar men också genom bilfria cykelförbindelser. Behovet av nya bostäder är stort. Enklare regler och snabbare handläggning av ärenden har ökat byggandet. Med ytterligare förenklade regler och starka drivkrafter att investera i bostäder, kan byggandet öka än mer. Marknaden för hyresbostäder har upphört att fungera i flera av våra storstäder. Den utmärks av låg nyproduktion, snabb ombildning till bostadsrätter, en omfattande svartabörshandel med hyresrätter och en stor andel andrahandsuthyrning. Många människor kan därför inte komma in på bostadsmarknaden i våra storstäder. Hyresmarknaden är stängd. Huvudorsaken till detta är hyresregleringen vilken sägs syfta till att skydda de ekonomiskt svaga hushållen men i själva verket får rakt motsatt effekt. Ska de investeringsbehov som finns kunna tillgodoses inom en rimlig tidsrymd måste vi hitta fler sätt att finansiera dessa. Ett sätt att finansiera vår infrastruktur som vi bör utnyttja i våra större städer är trängselskatt. De statliga kraven på energihushållning i nya bostäder och vid större renoveringar behöver fortsätta att skärpas. Bostadsbristen bör kunna byggas bort genom enklare regler i byggprocessen så att kostnaderna för att bygga kan minska. För att stimulera framväxten av fler hyresrätter behöver hyresmarknaden reformeras, och mer hänsyn tas till markvärde och efterfrågan. bör grönytor värnas genom hållbart byggande. Städernas grönytor är viktiga inslag för rekreation och livskvalitet. Att utnyttja möjligheten att bygga på höjden, där så är lämpligt, är ett sätt att värna grönytorna. Hållbara städer handlar inte enbart om låg klimatpåverkan och miljövänlig infrastruktur, det handlar även om långsiktig planering. Det behövs långsiktigt förebyggande insatser för att förbättra förutsättningarna för de som bor i våra ytterstadsområden. Vi vill genomföra ett förortslyft och satsa för en mer stadigt närvarande och lokalt förankrad närpolis, se till så att fler myndigheter ser möjligheten att flytta till förorterna samt göra det billigare och enklare att anställa. Luftföroreningar påverkar människors hälsa och medför i genomsnitt 6 månaders förkortad livslängd i . I flera av våra städer överskrids nivåerna av flera olika luftföroreningar. I är det i allmänhet dygnsmedelvärdet och inte årsmedelvärdet som överskrids, framför allt då vi använder dubbdäck på barmark. Dubbdäcken sliter upp partiklar från asfalten som leder till luftvägsbesvär och att allt för många riskerar att dö . Omställningen till hållbara bränslen leder till bättre luftkvalitet, men dubbdäcksanvändningen är ändå fortsatt ett problem i delar av landet. Där alternativ till dubbdäck finns är det viktigt att kommunerna får rätt att införa dubbdäcksavgifter eller möjlighet att vidta olika andra åtgärder. Luftföroreningar känner inga gränser. Vi behöver därför högt ställda mål och skarp politik i EU som omfattar alla EU-länder. Då kan vi andas ännu friskare luft i , och i . För att stärka arbetet med att bekämpa luftföroreningarna har presenterat ett ambitiöst luftvårdspaket innehållande fyra delar som anser ska implementeras. Det syftar till att alla länder i EU ska minska sina utsläpp av luftföroreningar och för att medborgarna ska få bättre livskvalitet och hälsa, men också till att minska övergödning och försurning av våra skogar, hav och sjöar. Forskning, innovation och högre utbildning i hela landet vill främja innovation och samverkan mellan akademi och övriga samhället. Tillgång till högre utbildning av god kvalitet gynnar näringslivet och vår gemensamma välfärd som den ökar människors valfrihet och trygghet. Forskningen är i sin natur global och gränsöverskridande och politik på området ska gynna detsamma. politik för högre utbildning, forskning och innovationer har målsättningen att och skapa nytta, utveckling och välstånd i hela och för hela världen. Det resursfördelningssystem som tillämpas för den högre utbildningen utgår till stor del från studentantal. ser gärna ett framtida resurstilldelningssystem som i än högre grad premierar hög kvalitet, men också samverkan och öppenhet mot näringslivet och det omgivande samhället. har systemet utökats så att hög kvalitet i studenternas slutarbeten premieras. SIO (strategiska innovationsområden) är ett nytt instrument för att identifiera och etablera långsiktiga samverkansprojekt mellan lärosäten, näringsliv och forskningsinstitut som alliansregeringen har infört. verkar för att stora och små lärosäten ska finns i hela landet, för att lärosätena ska bli mer autonoma och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Den utbyggnad av den högre utbildningen i hela landet som aktivt medverkat till är en viktig motor i regionernas utveckling. Höjda grundutbildningsanslag för att stärka kvaliteten i utbildningen bör specifikt komma de mindre lärosätena till del. vill fortsätta att utveckla högskolorna som finns i hela landet och deras möjlighet att bedriva forskning, samt stärka samverkan mellan akademi, företagen och övriga samhället. vill se ett rikt kulturliv i hela landet där nya uttryck frodas, lyfts fram och tas tillvara. Detta är långt viktigare än att statliga museer i företrädesvis får fritt inträde. Tack vare den så kallade kultursamverkansmodellen har det i ökad utsträckning gått att mobilisera kulturlivet regionalt och lyfta fram det som är regionalt mest angeläget. ligger mycket nationell expertis i storstäderna eller i huvudstaden. vill därför fortsätta att decentralisera svensk kulturpolitik genom att utveckla kultursamverkansmodellen.