ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102So6 · 2014-01-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:36 Mobilitetsstöd som komplement till färdtjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram ett kommunalt regelverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målsättningen ska vara att samtliga kommuner ska kunna erbjuda mobilitetsstöd. ställer sig positiva till förslagets utformning vad gäller ökade möjligheter för ekonomiskt stöd för anpassning och anskaffning av ett motorfordon till vissa personer med funktionsnedsättning. Detta kommer att kunna innebära en större frihet för de personer som inte omfattas av det statliga bilstödet och är en nyckel till att fler kan delta i samhällslivet på jämlika villkor som andra. En försöksperiod har redan genomförts i ett antal kommuner med positivt resultat, vilket i våra ögon endast kan tyda på att det nya stödet är uppskattat av de personer som berörs av det. Däremot är inte remissinstanserna överens, vilket vi i anser att man ska ta i beaktande, även om mobilitetsstödet ger en ökad tillgänglighet och minskade kostnader för färdtjänsten. Kommunerna har lagt fram sina önskemål att det bör finnas ett gemensamt kommunalt regelverk för att underlätta och minska handläggningstiderna samt för att ha en rättvisare bedömning mellan kommunerna, vilket vi anser vara en självklarhet. Detta kan nu få konsekvensen om ett ojämlikt biståndsförfarande, då det inte är en optimal lösning om kommunerna har olika regelverk. Vad händer då när personer som får stöd flyttar eller kanske blir beviljade stöd i en kommun men inte en annan, trots samma förutsättningar? Förslaget är heller inte obligatoriskt för kommunerna, vilket givetvis vi i har förståelse för då alla kommuner inte har samma förutsättningar eller behov. Dock anser vi att det ska finnas en målsättning från regeringen att samtliga kommuner ska kunna erbjuda mobilitetsstöd, vilket regeringen bör återkomma med . Per Ramhorn (SD)
mot · H102So8 · 2014-01-16 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:57 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över investeringsstödets nivåer, för att komma till rätta med bristen på särskilda boenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att sänka den nedre åldersgränsen för trygghetsbostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att låta investeringsstödet omfatta även ombyggnationer av befintliga bostäder i särskilda boendeformer. försvann 31 000 platser inom särskilt boende för äldre. Det innebär att var fjärde plats försvann . ökade personer som är med 34 000. Bara försvann över 3 000 platser. Det råder brist på platser i äldreboenden i många kommuner. En rapport från visar att av landets kommuner inte har täckt behovet av särskilt boende för äldre. Har man väl beviljats särskilt boende får man vänta upp i vissa kommuner. Platsminskningen har fått konsekvenser för de äldre då ensam, gammal och sjuk inte behöver vara skäl nog för att få plats på ett särskilt boende. Äldreomsorgens behovsprövning har blivit strängare i samband med att landets platser inom särskilt boende har blivit färre. har det funnits möjlighet att söka investeringsstöd för nya eller ombyggnad av äldrebostäder. Syftet med stödet är att stimulera tillkomsten av särskilda boendeformer och, , även trygghetsbostäder. vill härmed föreslå 3 åtgärder som skulle kunna minska den nuvarande platsbristen. För att komma till rätta med bristen på särskilda boendeformer bör man förändra det nuvarande investeringsstödet genom att se över nivån på subventionerna. Bostadsföretag har fört fram att det är för låg nivå på subventionerna och att stödet inte täcker de merkostnader som regelverket medför. Sänkning av den nedre gränsen för trygghetsbostäder från till . Det finns nämligen även behov av tillgängliga bostäder även för dem som ännu inte har fyllt . Stöd till ombyggnad av bostäder i särskilda boendeformer. Genom att stödja modernisering av särskilda boenden så att de uppfyller dagens krav på en god arbetsmiljö och motverka att det försvinner fler bostäder i särskilda boendeformer bör stödet utvidgas till att även omfatta ombyggnad av befintliga bostäder i särskilda boendeformer. Per Ramhorn (SD)
mot · H102So9 · 2014-01-17 00:00:00 — För att detta ska kunna bli verklighet är det nödvändigt med kunskaper om kost och nutrition samt om specialkost vid olika sjukdomar. Dietister och kostkonsulenter behövs i äldreomsorgen. Undernäring förekommer främst p.g.a. bristande kunskap hos personalen och bristande uppföljning av äldre människors kostvanor. Undernäring förekommer på äldreboenden, men en ännu större utmaning är de äldre med omfattande vård- och omsorgsbehov som bor i sina ordinarie bostäder och har hjälp av en ofta stressad hemtjänst. En granskning av SVT visar att det sällan finns något system för att kontrollera om de äldre verkligen äter den mat de får levererad. anser därför att i större utsträckning måste fokusera på kost och nutrition. Det är viktigt att säkerställa att de äldre får i sig tillräckligt med näring och att nattfastan inte är för lång. Regeringen bör därför ge i uppdrag att kartlägga hur aktivt arbetar med nutritionsfrågorna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör ge Inspektionen för vård och omsorg () i uppdrag att särskilt göra tillsyn över hur arbetar för att äldre med hemtjänst inte ska drabbas av undernäring. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är viktigt med möjligheter att äta tillsammans i matlag eller på serveringar på äldreboenden. Måltiden ska vara en lugn trevlig stund med god mat och möjlighet till samtal. Vi satsar därför på ett matlyft i äldreomsorgen i vårt förslag till statsbudget. Drygt fyra av tio pensionärer upplever att de har problem med mun och tänder. Ännu värre är det kanske att så få vet vilken hjälp de kan få. tandläkarorganisationer och pensionärsorganisationer är överens om att informationen är bristfällig och måste förbättras. anser att alla pensionärer ska erbjudas information om hur åldrandet påverkar munhälsan, sambandet mellan allmän hälsa och munhälsa samt vilka rättigheter de har när det gäller tandvård. Regeringen bör ge lämplig instans i uppdrag att både utforma information om äldres munhälsa och rätt till tandvård och se till att informationen på lämpligt sätt når fram till målgruppen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kunskapen om äldres mun- och tandhälsa måste även öka hos äldreomsorgens personal så att äldre, inte minst inom , kan få hjälp och stöd att sköta sina tänder. Det är en integritetskänslig fråga som måste utföras med både kunskap och finkänslighet. Folktandvården har som uppgift att samverka med t.ex. primärvården och mödravården. Regeringen bör arbeta för att det tas fram nationella riktlinjer för samverkan mellan Folktandvården, primärvården och äldreomsorgen för att öka kunskapen om äldres munhälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102XMP23 · 2014-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:68 Förstärkt tillträdesförbud vid idrottsarrangemang avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsevenemang. Regeringen lämnar i propositionen ett förslag om att tillträdesförbud vid idrottsevenemang skall kunna meddelas för en period av upp till , i stället för som . Vi anser att detta är ett dåligt förslag och anser att förslaget skall avslås. De skäl regeringen anför till stöd för förlängningen har inte stöd i den utredning som propositionen anges baseras på (Mindre våld för pengarna, SOU 2012:23), utan regeringen anför att för en förlängning av den tid ett tillträdesförbud som längst får gälla talar emellertid i första hand andra skäl, vilka sedan anges (sid. 9). Någon närmare utredning som styrker eller ens gör regeringens förslag rimligt i effektivitetssynpunkt, lämnas inte utan motiveringen stannar vid att samhället bör kunna ingripa med tydliga och kraftfulla åtgärder i syfte att förebygga brottslighet. Det finns ingen utredning som styrker antagandet att en förlängning leder till minskad brottslighet. Kammarrätten i , och har samtliga avstyrkt att en förlängning sker. Mot bakgrund av att det således saknas skäl till regeringens förslag, anser vi att det ska avslås.
mot · H102XS35005 · 2014-02-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:77 Tilläggsavgift i domstol tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av domstolsavgifterna och tilläggsavgifterna. Bakgrunden till regeringens proposition är att regeringen planerar att höja avgifterna i allmän domstol. Vi har ingenting emot de lagförslag som lämnas i propositionen, då de är en följd av avgiftsförändringarna. Enligt propositionen är domstolsavgifterna i ett europeiskt perspektiv låga och har inte räknats upp på . Regeringen har inte nämnt i vilken utsträckning avgifterna ska höjas. En fingervisning ger dock den av framtagna rapporten och kungörandeavgifter vid allmän domstol. Avgiften för ett tvistemål är . I förslag kan det komma att bli . Kritik har förekommit om att kostnaderna med de nya avgiftsförslagen kan komma att överstiga tvistemålets värde. Man kan även föreställa sig att för en del människor blir avgiften så hög att vederbörande avstår att driva en fråga i domstol. När regeringen nu kommer att införa de höjda avgifterna är det därför viktigt att ta hänsyn till att medborgarnas grundläggande rätt till domstolsprövning inte försvagas. En uppföljning måste därför ske där effekterna av avgiftshöjningarna analyseras. Arhe Hamednaca (S)
mot · H102XS35006 · 2014-02-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:78 Nomineringar till Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är regeringen som ska utse personen med särskilda kunskaper och att det ansvaret inte ska kunna överlåtas till som står stadgat om i 4 paragrafen, andra stycket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att domarnämnden ska lämna fler namnförslag än vad regeringen i varje aktuellt fall ska utnämna, och att nomineringarna från domarnämnden ska ske med jämn fördelning mellan könen. I propositionen lämnar regeringen ett förslag till en ny lag som anger hur ärenden om nominering av domare och generaladvokater i Europeiska unionens domstol och av domare i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna ska beredas. Regeringens förslag kan ses som ett sätt att införa ett tydligare regelverk för hur nomineringsförfarandet ska gå till, samt att förbättra transparensen och öka oavhängigheten. Men det som skiljer den Europeiska unionens domstol och den Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna från svenska domstolar är att deras verksamhet kan påverka svensk rättsskipning på ett avgörande sätt i jämförelse med vad som gäller normalt för svenska domstolar. är enligt RF överordnad svensk rätt. är svensk lag. blir allt mer omfattande och tolkningen av regelverket är av väsentlig betydelse. Den Europeiska unionens domstol som ser till att EU:s lagstiftning tillämpas på samma sätt i alla EU-länder ägnar sig åt en betydande tolkningsverksamhet. Man brukar tala om judge made law. Konsekvensen av den långtgående tolkningsverksamheten innebär det facto att svensk inrikespolitik förändras. Detta talar för att regeringens inflytande bör vara större vid tillsättandet av domare till de Europeiska domstolarna än vad som krävs vid tillsättningsprocessen av domare till svenska domstolar. Till viss del stärks inflytandet genom att regeringen ska utse en person med särskilda kunskaper om arbetet i berörda domstolar. Den personen bör ha ett starkt inflytande på arbetet i domarnämnden. Det är dock viktigt att det är regeringen som utser denna person och att det ansvaret inte kan överlåtas till som står stadgat om i 4 paragrafen, andra stycket. Vidare anser vi, då det gäller nomineringar till Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, att domarnämnden ska lämna fler namnförslag än vad regeringen i varje fall ska utnämna. Det måste finnas en reell valmöjlighet för regeringen. Vidare ska nomineringarna ske med jämn fördelning mellan könen. Arhe Hamednaca (S)
mot · H102XSD306 · 2014-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:70 Ökad insyn i partiers och valkandidaters finansiering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att identiteten på privatpersoner som skänker bidrag till politiska partier inte ska anges i redovisningen. I propositionen har regeringen gjort bedömningen att förslaget till ny lag om insyn i finansiering av partier inte innebär att det allmänna tvingar någon enskild att ge till känna sin åskådning i politiskt hänseende. instämmer inte i regeringens bedömning, vi anser att det är rimligt att anta att de privatpersoner som lämnar bidrag till ett politiskt parti stödjer partiets politik, registrering med anledning av att man har lämnat ett bidrag skulle därmed vara att jämställa med att ange en politisk åskådning. Medborgare ska kunna stödja ett politiskt parti utan att riskera sin egen och sin familjs säkerhet eller kanske till och med att bli av med sitt arbete p.g.a. sina politiska åsikter. Vi anser, i likhet med ett antal remissinstanser, att grundlagsregleringen bör tolkas i rättighetsstärkande och skyddande riktning och att skyddet mot att tvingas uppge politisk åskådning är absolut och inte kan inskränkas i lag.Det kan inte vara av vikt för redovisningen att veta från vem bidragen kommer. Mot bakgrund av ovanstående anser , gällande privatpersoner, att partierna endast skabehöva ange antal bidragsgivare samt summan för vart och ett av bidragen utan att röja bidragsgivarens identitet.
mot · H102XSD308 · 2014-02-11 00:00:00 — med anledning av redog. 2013/14:RS5 Redogörelse för verksamheten inom för Unionen för (PA-UfM) och den svenska PA-UfM-delegationens arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenskt utträde ur Medelhavsunionen. har i tidigare motioner till utrikesutskottet gjort klart att vår inställning är att bör lämna Medelhavsunionen. Vi ser naturligtvis positivt på möjligheten för länderna kring att mötas vid förhandlingsbordet inom ramen för Medelhavsunionen, men mervärdet för svenskt vidkommande är högst begränsat. Barcelonaprocessen var ursprungligen ett lösare samarbete som syftade till att bl.a. uppmuntra deltagarländerna att främja mänskliga rättigheter som man respekterade varje lands rätt att sköta sina interna angelägenheter själv, och den ursprungliga tanken med Medelhavsunionen var just att den skulle bestå av länderna kring (se t.ex. fakta-PM 2007/08:FPM122). Det kan dock befaras att denna union tar samma utveckling som EU mot allt större inslag av överstatlighet och inblandning i medlemsstaternas angelägenheter. De diskussioner om omstöpning av grunderna för UfM till att omfatta mer politiska reformer som har refererats i redogörelser är ett tecken på detta. Det är heller inte osannolikt att utvecklingen inom Medelhavsunionen får samma inriktning som den södra grannskapspolitiken mot bl.a. ekonomisk integration och fri rörlighet i , som det finns stora brister vad gäller konditionaliteten. Denna utveckling kan i praktiken komma att innebära att EU steg för steg utvidgas mot att även omfatta länderna i , även om de formellt sett inte kan bli medlemmar i . är positiva till ett utbyte av idéer, kulturimpulser och erfarenheter över nationsgränserna, men vi kan inte se att detta för del måste ske inom ramen för ännu en union. Ett utbyte mellan parlament bl.a. för att verka för demokrati och mänskliga rättigheter är ett lovvärt arbete, men vi anser inte att det är avhängigt ett medlemskap i utan kan skötas inom ramen för andra forum. Mot denna bakgrund anser vi att bör verka för ett utträde ur unionen.
mot · H102XV24 · 2014-02-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:68 Förstärkt tillträdesförbud vid idrottsarrangemang avslår regeringens förslag att ett tillträdesförbud vid idrottsarrangemang som längst får bestämmas till . Idrottsrörelsen är största folkrörelse. Med sin demokratiska uppbyggnad, sitt breda engagemang och sina ideella ledarkrafter är den en mycket stor tillgång för samhället. Det är därför av stor vikt att idrottsarrangemang kan anordnas på ett tryggt sätt och med hög säkerhet för såväl idrottsutövare som åskådare. Systemet med tillträdesförbud syftar till att motverka brottslighet under idrottsarrangemang. Utgångspunkten för bedömningen av om ett förbud ska meddelas är riskbedömningar. Avskräckningsskäl av det slag som angavs i betänkandet (SOU 2012:23) bör inte tillmätas någon avgörande betydelse. I propositionen föreslås att den längsta tid ett tillträdesförbud får bestämmas till förlängs. Ett förbud ska kunna förordnas att gälla . Förlängningen syftar dels till att bättre uppnå en avskräckande och avhållande effekt, dels att möjliggöra för samhället att bättre kunna ingripa i syfte att förebygga brottslighet. Det redovisas vare sig i betänkandet eller i propositionen något tydligt praktiskt behov av att kunna meddela ett tillträdesförbud för så som eller konkreta åtgärder för hur brottslighet ska kunna förebyggas i och med en sådan lagändring. instämmer med vad som anges i propositionen om att ett förbud, ur rättssäkerhetshänseende, inte ska avse än vad som är nödvändigt. Enligt uppfattning får den nuvarande möjligheten att utan bortre tidsgräns förlänga tillträdesförbud med maximalt i taget, anses tillräckligt för att genom tillträdesförbud säkerställa skyddsverkan mot framtida ordningsstörningar och förebygga brottslighet. Utifrån det underlag som redovisades i betänkandet bedömer därmed, i likhet med remissinstanserna och , att det inte finns tillräckliga behov av att vidta den föreslagna lagstiftningsåtgärden. Inte heller propositionen innehåller tillräckliga argument som motiverar en förlängning av förbudstiden. bör därför avslå regeringens förslag att ett tillträdesförbud vid idrottsarrangemang som längst får bestämmas till . Detta bör besluta. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102Ju10 · 2014-02-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:68 Förstärkt tillträdesförbud vid idrottsarrangemang avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsevenemang. Regeringen lämnar i propositionen ett förslag om att tillträdesförbud vid idrottsevenemang ska kunna meddelas för en period av upp till , i stället för som . Vi anser att detta är ett dåligt förslag och anser att förslaget ska avslås. De skäl regeringen anför till stöd för förlängningen har inte stöd i den utredning som propositionen anges baseras på (Mindre våld för pengarna, SOU 2012:23), utan regeringen anför att för en förlängning av den tid ett tillträdesförbud som längst får gälla talar emellertid i första hand andra skäl, vilka sedan anges (s. 9). Någon närmare utredning som styrker eller ens gör regeringens förslag rimligt i effektivitetssynpunkt lämnas inte utan motiveringen stannar vid att samhället bör kunna ingripa med tydliga och kraftfulla åtgärder i syfte att förebygga brottslighet. Det finns ingen utredning som styrker antagandet att en förlängning leder till minskad brottslighet. Kammarrätten i , och har samtliga avstyrkt att en förlängning sker. Mot bakgrund av att det således saknas skäl till regeringens förslag, anser vi att det ska avslås.
mot · H102Ju11 · 2014-02-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:77 Tilläggsavgift i domstol tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av domstolsavgifterna och tilläggsavgifterna. Bakgrunden till regeringens proposition är att regeringen planerar att höja avgifterna i allmän domstol. Vi har ingenting emot de lagförslag som lämnas i propositionen, då de är en följd av avgiftsförändringarna. Enligt propositionen är domstolsavgifterna i ett europeiskt perspektiv låga och har inte räknats upp på . Regeringen har inte nämnt i vilken utsträckning avgifterna ska höjas. En fingervisning ger dock den av framtagna rapporten och kungörandeavgifter vid allmän domstol. Avgiften för ett tvistemål är . I förslag kan det komma att bli . Kritik har förekommit om att kostnaderna med de nya avgiftsförslagen kan komma att överstiga tvistemålets värde. Man kan även föreställa sig att för en del människor blir avgiften så hög att vederbörande avstår att driva en fråga i domstol. När regeringen nu kommer att införa de höjda avgifterna är det därför viktigt att ta hänsyn till att medborgarnas grundläggande rätt till domstolsprövning inte försvagas. En uppföljning måste därför ske där effekterna av avgiftshöjningarna analyseras. Arhe Hamednaca (S)
mot · H102Ju12 · 2014-02-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:78 Nomineringar till Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna antar regeringens förslag till lag om nomineringar till Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna med den ändringen att 4 § andra stycket tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska lämna fler namnförslag än det antal domare som regeringen ska utnämna i varje aktuellt fall, och att nomineringarna från ska ha en jämn fördelning mellan könen. I propositionen lämnar regeringen ett förslag till en ny lag som anger hur ärenden om nominering av domare och generaladvokater i Europeiska unionens domstol och av domare i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna ska beredas. Regeringens förslag kan ses som ett sätt att införa ett tydligare regelverk för hur nomineringsförfarandet ska gå till, samt att förbättra transparensen och öka oavhängigheten. Men det som skiljer Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna från svenska domstolar är att deras verksamhet kan påverka svensk rättskipning på ett avgörande sätt i jämförelse med vad som gäller normalt för svenska domstolar. är enligt RF överordnad svensk rätt. är svensk lag. blir alltmer omfattande, och tolkningen av regelverket är av väsentlig betydelse. Europeiska unionens domstol som ser till att EU:s lagstiftning tillämpas på samma sätt i alla EU-länder ägnar sig åt en betydande tolkningsverksamhet. Man brukar tala om judge made law. Konsekvensen av den långtgående tolkningsverksamheten innebär det facto att svensk inrikespolitik förändras. Detta talar för att regeringens inflytande bör vara större vid tillsättandet av domare till de europeiska domstolarna än vad som krävs vid tillsättningsprocessen av domare till svenska domstolar. Till viss del stärks inflytandet genom att regeringen ska utse en person med särskilda kunskaper om arbetet i berörda domstolar. Den personen bör ha ett starkt inflytande på arbetet i . Det är dock viktigt att det är regeringen som utser denna person och att det ansvaret inte kan överlåtas till som står stadgat i 4 § andra stycket. Vidare anser vi, då det gäller nomineringar till Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, att ska lämna fler namnförslag än vad regeringen i varje fall ska utnämna. Det måste finnas en reell valmöjlighet för regeringen. Vidare ska nomineringarna ske med jämn fördelning mellan könen. Arhe Hamednaca (S)