mot · H2022664 · 2014-11-10 00:00:00 — Svensk hälso- och sjukvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att säkra en hög kvalitet och god tillgänglighet inom hälso- och sjukvården, omsorgen och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla utförare, oavsett driftsform, bör räkna med en likvärdig och strikt tillsyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla och öppna upp vården så att människor tar en mer aktiv roll för sin egen hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligt minska och effektivisera det administrativa arbetet för att få mer tid till patienterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att äldre som behöver hemtjänst ska ha laglig rätt att välja vem som ska anordna den . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör ta initiativ till att tillsammans med huvudmännen se över de olika regelverk som påverkar personalen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera och uppmuntra innovatörer att ta fram nya läkemedel och medicinska produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra att alla som arbetar inom hälso- och sjukvården ska erbjudas möjligheter till vidareutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att stimulera till att riva /hierarkierna i hälso- och sjukvården samt omsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående utveckla vårdvalet för att främja mångfalden och stärka patienternas ställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra att hälso- och sjukvården, omsorgen och regelbundet erbjuder fysisk träning på arbetstid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att äldre och anhöriga möjligt ska ha tydliga rättigheter och valmöjlighet som tillämpas lika i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att medarbetare i den mån det är möjligt ska kunna gå upp eller ned i arbetstid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående utveckla lagen om valfrihetssystem (LOV). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla lagen om valfrihetssystem även inom andra områden som exempelvis funktionshindersverksamhet, specialistvård, rehabilitering och psykiatri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om att se över ersättningssystemet inom hälso- och sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samhällets insatser ska fokuseras på att minska tillgången till droger. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som har fastnat i missbruk ska få den hjälp och det stöd som behövs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att utveckla det förebyggande arbetet för att minska risken för ohälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att mödrahälsovården, barnhälsovården, tandvården, förskolorna och skolorna tidigt och snabbt ska fånga upp barn med risk att hamna i olika former av utanförskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en timmes rörelse i skolan eller på fritis. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra tätare hälsosamtal och genomföra åtgärder mot mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra livsstilsförändring på recept. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att utveckla det personliga hälsokontot. begränsas många människor i av ohälsa. Det är utan tvivel ett samhällsproblem att så många tvingas till ett socialt och ekonomiskt utanförskap på grund av ohälsa. Varje politiskt parti som aspirerar på att ha svar på framtidens problem och utmaningar behöver också finna moderna svar på frågan om hur vi skapar det hälsosamma . Hälsan är individuell men är människors ohälsa även en utmaning för samhället. Den egna hälsan är ett personligt ansvar men är det viktigt att se att det finns människor som av olika anledningar och under kortare eller inte klarar av att bära det ansvaret själv. Då behöver politiken stödja, fånga upp och underlätta ett hälsosamt liv. Det är angeläget att klara av att särskilja hälsa och sjukvård för att rätt reformer ska möta rätt samhällsproblem. Det är viktigt att ha som ambition att hitta lösningar för att stödja och ge fler människor verktygen att leva hälsosamt för att må bättre, motverka och om möjligt skjuta upp sjukdom. Forskning visar ett tätt samband mellan att vara i utanförskap och en ökad risk för ohälsa. Det är därför centralt att vi utvecklar jobbpolitiken till att också omfatta hälsa. Varje satsning på arbete är också i förlängningen en satsning på en bättre hälsa. Ett parti utan lösningar för ett mer hälsosamt kan inte heller ha en fullständig politik för full sysselsättning. Ett annat angeläget perspektiv är att ohälsan i ser väldigt olika ut. Det finns stora skillnader i hur bra eller mindre bra vi människor mår. För att stärka chanserna till ett hälsosamt liv för alla behövs det tydliga hälsosatsningar i de tidiga välfärdsverksamheterna såsom t ex mödravård, barnhälsovård, distriktssköterskans förebyggande arbete, förskola och skola inte minst. är hälsoutmaningarna bredare än så. Det handlar också om äldre som är ofrivilligt ensamma när inkluderande aktiviteter och trygghet saknas. KVALITET I VÅRD OCH OMSORG En trygg välfärd för alla ska ha en trygg gemensam välfärd. För Nya handlar en utvecklad välfärd om rättvisa och frihet. Människor ska kunna känna sig trygga med kvaliteten i sjukvård och omsorg. Den som drabbats av sjukdom eller skador ska ges den vård, hjälp och rehabilitering som behövs för att tillfriskna och finna vägar tillbaka till arbete. Skolan och förskolan ska ge barn och unga en bra start i livet och lägga grunden för arbetslivet. Äldreomsorgen ska hålla en god kvalitet och inge förtroende hos både äldre och anhöriga. Välfärdens verksamheter och tjänster ska vara av god kvalitet och rikta sig till alla som behöver dem. Grunden är en solidarisk och offentlig finansiering. Många reformer har genomförts för höjd kvalitet, mer valfrihet och ökad tillgänglighet. Alliansregeringen har tagit ansvar för välfärdens finansiering genom den ekonomiska krisen. Vi kommer vara drivande i att utveckla och stärka välfärden ytterligare. Ordning och reda i välfärden Ordning och reda i välfärden är en förutsättning för att säkra hög kvalitet och god tillgänglighet. Arbetet för att förbättra välfärdens innehåll är betydligt mer angeläget än frågan om driftsformer eller vem som är huvudman. Ordning och reda i välfärden bygger på att alla aktörer lever upp till gällande lagar och regler, förvaltar de gemensamma resurserna på ett effektivt sätt, värnar tillgängligheten samt kontinuerligt arbetar för att förbättra kvaliteten. Tydliga krav som upprätthålls genom en effektiv tillsyn säkerställer att välfärden möter människors behov. Vi anser att alla utförare av välfärd, oavsett driftsform eller huvudman, ska räkna med en likvärdig och strikt tillsyn. Att skapa öppenhet för att goda idéer effektivt ska spridas mellan och inom olika välfärdsverksamheter, samt drivkrafter för ett ständigt arbete med kvalitetsförbättringar, är avgörande för att utveckla välfärden och stärka likvärdigheten. Inom välfärden bör allmänintresset och möjligheter till insyn vara vägledande oavsett driftsform. Motiverade och välutbildade medarbetare är grunden för att säkra en hög kvalitet inom alla delar av välfärden. Inte minst gäller det också att ha goda ledare och chefer inom det offentliga. Alla kommuner och landsting och regioner bör ge möjlighet till egenmakt inom välfärden. Detta bör först och främst ske genom egna kommunala processer då det lägger grunden för en översyn av kvalitetsarbetet och resursutnyttjandet inom välfärden. Det viktiga är inte att en viss typ av modell införs i alla kommuner utan att varje kommun värnar sina invånares möjlighet att påverka och välja. För Nya är det självklart att hälso- och sjukvård ska vara tillgänglig för alla på lika villkor. Människor ska ha möjlighet till eget inflytande och känna trygghet i att den vård som ges är av högsta kvalité. God patientsäkerhet, bra tillgänglighet och professionellt bemötande ska känneteckna hälso- och sjukvården och den ska ges med valfrihet, respekt och trygghet som ledord. Vården behöver också bli bättre på hälsofrämjande och förebyggande arbete. Att fler människor tar en mer aktiv roll i vården och för sin hälsa är en positiv utveckling som ska understödjas, men det kräver nya arbetssätt från såväl medarbetare som politiker på olika nivåer. För att möta framtidens utmaningar behöver politiken bli bättre på att tillsammans med medarbetarna skapa förutsättningar för att utveckla sjukvård och omsorg. Tillsammans måste vi bättre än säkerställa att våra gemensamma resurser används på ett effektivt sätt. Genom välutvecklad målstyrning och att ge medarbetarna utrymme att lägga mer tid på patienter snarare än administration skapas möjligheter att förbättra såväl vård som arbetsmiljö. Genom bättre samordning med patienten i centrum och ett ledarskap som fokuserar på att minimera vårdskador och eliminera kvalitetsbrister kan befintliga resurser användas bättre. Vidare menar vi att aktiva insatser i form av vård och rehabilitering är nödvändigt för att undvika långvariga sjukskrivingar. Medarbetarna inom sjukvården arbetar för att förbättra kvaliteten på den vård som ges. Med moderna vårdinformationssystem blir det möjligt att samla in, analysera och publicera data på helt nya sätt. Genom att öppet publicera kvalitetsdata får också patienter möjlighet till större eget inflytande. Det är en positiv utveckling att fler människor kan göra välinformerade val om var de vill söka vård. Det är en välkommen utveckling att vi som EU-medborgare har rätt att välja vård fritt inom . Det ger såväl patienter som vårdgivare helt nya möjligheter. Genom att erbjuda tjänster som är attraktiva och lockar till sig patienter från andra delar av kan svensk sjukvård utvecklas ytterligare. Svenska innovatörer har länge varit framgångsrika i att ta fram nya läkemedel och medicintekniska produkter som bidragit till bättre vård och högre välstånd. Vi ser att svensk sjukvård kan följa i samma spår. Vi ska forma omsorgs- samt hälso- och sjukvårdsorganisationer som bättre tar till vara medarbetarnas kunnande och kompetens. Vår ambition är att alla som jobbar inom välfärden ska erbjudas möjligheter till vidareutbildning. Det gör inte bara jobben mer attraktiva, utan förfinar också kunskaperna och utvecklar behandlingsmetoderna. Eftersom människor är olika är vi övertygade om att välfärden bättre kan möta befolkningens behov om den präglas av mångfald. Det innebär att vi gärna ser att kvinnor och män som jobbar i välfärden ges goda möjligheter att själva bli entreprenörer inom vård och omsorg. Det är angeläget att fortsätta utveckla vårdvalsmodeller som stärker patienten som mångfalden främjas. Detta synsätt är tvärt emot inställningen som den nya vänsterregeringen har, att minska patientens frihet genom att ta bort det obligatoriska vårdvalet inom primärvården genom att avskaffa lagen om valfrihetssystem (LOV). Vårdvalet är även viktigt för medarbetarna som får bättre karriärvägar och fler arbetsgivare att välja mellan. Vi vill se en utveckling av LOV även inom andra områden som exempelvis fler delar inom funktionshinderverksamheter, specialistvård, rehabilitering och psykiatri. Flera landsting har redan med stor framgång för patienterna påbörjat arbetet med LOV inom specialistvård. Vi vill se att fler patienter får denna möjlighet att själva kunna påverka valet av utförare. Vårdens kvalitet blir högre när medarbetarna är nöjda med sin arbetssituation. Andelen övertid fortsätter att öka, vilket är en faktor som påverkar hur personalen mår. Vården präglas även av hög arbetsbelastning, stress, oro för nedskärningar och känslan av att inte hinna med. Det kan upplevas frustrerande att inte alltid kunna ge alla patienter den tid de behöver. Därför bör staten ta ett initiativ till att tillsammans med huvudmännen se över de olika regelverk som påverkar personalen, allt för att det skulle kunna leda till att personalen mår bättre. Trots att flera kvinnodominerade yrken inom både vård och omsorg innefattar hårt fysiskt arbete och tunga lyft är det inte självklart att medarbetare erbjuds förebyggande träning. Inom andra mansdominerade yrkesgrupper som t ex polis, försvar eller brandkår är det naturligt och en viktig del att erbjuda medarbetarna träning på arbetstid. anser att yrken med fysiskt krävande arbetsuppgifter och där kommun, landsting eller stat är arbetsgivare bör erbjuda fysisk träning på arbetstid. Att låta olika yrkeskategorier fördela jobbet och dra nytta av varandras kompetenser utvecklas stort inom flera sektorer. För vården skulle det kunna innebära att vårdkedjan flyter på bättre. Därför tror vi på ett ökat samarbete för att avlasta vårdtyngda yrkesroller. Svensk hälso- och sjukvård behöver likt andra länder förbättra möjligheterna för fri etablering. Detta för att få bukt med den bristande tillgängligheten och för att fortsätta stärka kvaliteten i vården. Därför bör en reformering av ersättningsmodeller till olika utförare tas fram. Fokus måste vara utifrån patienten i centrum och individens fria val, detta leder till en mer modern, rättvis, konkurrensneutral och sjukvårdseffektiv ersättningsprincip. Det personliga hälsokontot – ”HälsaFörMig” Det personliga hälsokontot ”HälsaFörMig” som håller på att utvecklas ska ge varje person möjlighet att öka patientinflytandet och underlätta kontakter med hälso- och sjukvårdens olika verksamheter. Varje person kan på ett enklare sätt följa sin hälsosituation och få en överblick över relevant information, behandlingar och vaccinationer med mera. Målgruppsanpassad information och specialanpassade webbtjänster är ett komplement till generell information. Det är upp till varje person om och vilka uppgifter som ska finnas på det personliga hälsokontot. Vi ser en potential i att fortsätta utvecklingen av hälsokontot till att innehålla information om friskvårdsaktiviteter i personens närliggande område. Till exempel bör kommuner ges möjligheten att redogöra för vilka idrotts- och friluftsföreningar som finns inom kommunen, samt förmedla andra viktiga hälsokontakter för att underlätta för människor att ta del av. Att genomföra livsstilsförändring på recept Fysisk aktivitet på recept inom sjukvården har ökat rejält . Allt fler läkare skriver ut fysisk aktivitet på recept i stället för läkemedel. Enligt visar flera studier att mellan av patienterna följer ordinationen om fysisk aktivitet på recept. Andra studier visar liknande resultat, vilket tyder på att patienter tar recept med fysisk aktivitet på allvar. Det finns också många framgångsrika exempel på hur kultur på recept bidrar till att hjälpa människor i rehabilitering från sjukdom och annat utanförskap. Detta koncept skulle kunna vidgas till viktminskning på recept eller kanske ännu hellre livsstilsförändring på recept för att förstärka betydelsen av en ohälsosam livsstils konsekvenser för hälsan och för att göra fler människor benägna att ändra rutiner för ett mer hälsosamt liv. ska vara ett bra land att åldras i. Ett land där varje människa räknas och där vi tar tillvara på de erfarenheter och den kompetens som finns hos dem som levt lite längre. Det innebär inte bara att äldre ska ha en rimlig ekonomisk situation utan också att man ska känna trygghet, gemenskap och delaktighet i samhället. Det är viktigt att visa förståelse och respekt för att äldre inte är en homogen grupp med samma behov och önskemål. Politiken måste såväl klara av att ge vård och omsorg av hög kvalitet till den som behöver det, som att möta utvecklingen med allt mer friska och självständiga äldre. Nya är därför en tydlig röst för en modern syn på åldrande och äldre människor. Vår grundinställning är att äldreomsorgen även i fortsättningen ska vara gemensamt, solidariskt finansierad via skatten, präglad av valfrihet, hög kvalitet och ett värdigt bemötande, samt vara tillgänglig för alla som är i behov av den. Därför anser vi att alla äldre människor som behöver hemtjänst ska ha laglig rätt att kunna välja vem som skall anordna den. Att bli äldre handlar för många om att gå från att vara oberoende och självständig till att i ökande utsträckning behöva hjälp av sin omgivning. Detta ställer krav på omsorgsfulla bedömningar av hjälp- och stödbehov i varje enskilt fall. Hur omsorgen utformas påverkar livskvaliteten för både äldre, anhöriga och de som funderar på vad som händer den dagen de själva behöver hjälp. Grunden för dessa bedömningar måste vara respekt och en inställning att varje människa är en egen individ, med egna tankar, önskemål och intressen som har rätt till en god livskvalitet. Inom hela välfärdsområdet ökar fokus på individens rättigheter och att möta olika individuella behov. Utvecklingen med fler aktörer och alternativa driftsformer inom välfärdsområdet ökar i takt med att olika reformer får genomslag. Detta är positivt. Äldre och anhöriga ska ha tydliga rättigheter som tillämpas lika över hela landet och genom egna val kunna styra över vilket innehåll de olika välfärdstjänsterna ska ha. Det är viktigt att stödet för äldre att fortsätta leva ett aktivt liv och även behålla ett yrkesliv finns. Många äldre vill och kan jobba allt längre om förutsättningarna för exempelvis flexiblare arbetstider finns. Det måste bli enklare och mer naturligt att kunna gå både upp och ned i arbetstid. Bättre förutsättningar för personer med funktionsnedsättning Personer med funktionsnedsättning ska precis som alla andra kunna vara delaktiga i livets olika delar. Det behövs nya former för att fler med funktionsnedsättning ska ha en och för att möjliggöra delaktighet på arbetsmarknaden och i samhället. Kommunerna har stora möjligheter och krav på sig att åtgärda bristande tillgänglighet. Inte minst med tanke på den nya lagen om bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund som träder i kraft . I det pågående arbetet för ökad tillgänglighet är en öppen dialog mellan kommunen, de berörda, deras anhöriga och olika handikapporganisationer värdefull för alla parter. Nya arbetar för att det ska finnas en mångfald av lösningar, och i de fall då den egna kommunen inte räcker till ska det finnas samverkansmöjligheter. Inom ramen för lagen om valfrihetssystem, LOV, ges goda förutsättningar att införa valfrihetsmodeller för till exempel boende, hemtjänst och daglig verksamhet. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, ska underlätta för de som omfattas av lagen att få ett bra liv med hög livskvalitet. Inga barn får glömmas bort Det är föräldrarna som i första hand ansvarar för sina barn men vi har byggt upp gemensamma strukturer för att höja levnadsnivån för alla barn. Dessa generella välfärdsinsatser kommer alla till del oavsett familjens inkomst, bakgrund eller bostadsort. Barnavårdscentraler, förskolor och skolor bidrar till att ge föräldrar ett generellt stöd genom sin verksamhet. Till det kommer barnbidrag, subventionerad tandvård och sjukvård samt, i de fall där föräldrarna separerar och någon inte tar sitt ekonomiska ansvar, underhållsstöd som syftar till att i någon mån ge ekonomiska förutsättningar för barnen. Dessa generella insatser är bra för alla barn. Framför allt finns det mycket som tyder på att en högkvalitativ och pedagogiskt ambitiös förskola är extra viktig för utsatta barn. Detta är en grundförutsättning för allas möjlighet till social rörlighet, att alla barn ges möjligheten att forma sina egna liv och göra sina egna val. Ett av de viktigaste resultaten av den svenska jämlikheten är idén om att alla barn ska få sin egen individuella chans. Nya bygger vidare på detta. Det gäller inte minst för dem som invandrar till . Huvudfokus måste vara att invandrade föräldrar snabbt kan försörja sig och sina barn genom eget arbete. Men vi måste även tydligt slå fast att vi har samma ambitioner för nyanlända barn som vi har för barn födda här. Utgångspunkten för detta arbete måste vara att genom förskolan och skolan ge ett tidigt lärande och hjälp att komma ikapp när det gäller språkutveckling, läsande och skrivande. Även när det gäller barn som far illa vill vi driva en tydlig linje som tar sin utgångspunkt i barnens bästa. Frågor om samhällets insatser för barn som far illa är oerhört viktiga för både de barn som är föremål för insatserna som för samhället i stort. Vi måste fortsätta ta dessa frågor på största allvar. Balans mellan mat och rörelse Intresset för mat och motion är stort. Tidningar, internetsidor och böcker med råd och nyheter vad gäller mat och motion avlöser varandra med olika recept, , träningsmetoder och uppmaningar. Det är lätt att känna förvirring då kostråd som ena dagen lyfts fram som föredömen förkastas . Debatten är högljudd och påträngande. Många upplever att det i princip är omöjligt att veta vad som är rätt. Risken är att denna splittrade bild av sanningar skapar en uppgivenhet och riskerar att människor struntar i att ta till sig av fakta som kan bidra till ett hälsosammare liv. Här spelar berörda myndigheter en viktig roll i att noggrant följa forskning och utveckla rekommendationer som bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet. Myndigheter ska inte ägna sig åt trendmässig opinionsbildning utan människor ska kunna lita på att de rekommendationer som kommuniceras från myndigheter som har i uppdrag att bidra till stärkt hälsa också vilar på vetenskaplig grund. Precis som många andra länder står inför flera utmaningar på grund av övervikt och fetma. Övervikt och fetma är förenat med hälsorisker som ökad risk för att drabbas av exempelvis högt blodtryck, hjärt- och kärlsjukdomar och diabetes. Det finns också ett starkt samband mellan övervikt och ett antal cancerdiagnoser. Psykiska besvär som depression är också vanliga hos personer med fetma eller överviktsproblematik. Övervikt förekommer oavsett utbildningsnivå medan fetma är vanligare bland personer som har kortare utbildningsbakgrund än bland personer som har längre utbildning. Skillnaderna vid fetma och övervikt är också större mellan människor i tätort respektive landsbygd än vad den är mellan människor med olika utbildningsnivå. Fler definieras som överviktiga eller feta jämfört med för tre decennier sedan. är cirka hälften av alla män och ungefär fyra av tio kvinnor i överviktiga eller feta. Efter en uppgång verkar nivån ha stabiliserats, men andelen med fetma har fördubblats från 5 till och andelen överviktiga har ökat från 31 till . Att ha tätare hälsosamtal Skolan har en viktig uppgift i att både förmedla kunskap om hälsa samt tidigt fånga upp elever i olika typer av riskzoner för att motverka ohälsa och utanförskap. Enligt skollag ska hälsobesök erbjudas alla elever i i förskoleklass, årskurs 4, årskurs 7 eller 8 samt i gymnasiet årskurs 1. Under totalt sker hälsosamtalen vid fyra tillfällen trots att mycket händer i en ung människas liv. Tätare hälsosamtal i skolan kan fånga upp unga människors ohälsoproblematik . Hälsosamtalen bör därför erbjudas oftare, förslagsvis , det vill säga en fördubbling jämfört med . Även om utvecklingen av övervikt och fetma bland barn också tycks ha stannat av så uppstår tyvärr problemen med fetma och övervikt allt tidigare i livet. Andelen överviktiga barn har så mycket som fördubblats .