mot · H2021740 · 2014-11-10 00:00:00 — En mer flexibel nordisk arbetsmarknad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränshinder. spelar en viktig roll i det svenska näringslivet och bland befolkningen i framför allt och . mer än fördubblades arbetspendlingen från till . Det innebär att arbetspendlingen mellan länderna är större än arbetspendling till . Svensk arbetskraft i finns i många olika branscher och är en viktig tillgång för den norska arbetsmarknaden. Sammanlagt handlar det om närmare 56 000 svenskar som har inkomst helt eller delvis från . Det motsvarar i lönesummor som går in i den svenska ekonomin. Även i det svenska näringslivet har en särställning. Investeringar från norska företag motsvarar det dubbla som och tillsammans investerar i . Även gränshandeln och import som export till och från växer. Inom råder det passfrihet och en gemensam arbetsmarknad samt en social trygghet som har stor betydelse för en dynamisk, flexibel och effektiv arbetsmarknad. finns det dock utvecklingspotential och gränshinder som måste undanröjas. För att på ett bättre sätt kunna dra nytta av varandras tillgångar, behövs det krafttag för att uppnå den gemensamma visionen om ett gränslöst . Målet måste vara att människor och företag fritt kan röra sig över gränserna för etablering, jobb eller utbildning. session i behandlade gränsproblematiken och flera aktuella ämnen diskuterades. Bland annat flexibel arbetspendling och hur ländernas arbetsmarknad på ett bättre sätt ska integreras. Viktiga frågor som vi uppskattar att regeringen arbetar vidare med. För och andra gränsregioners del är det oerhört viktigt att samarbetet mellan länderna utökas och att arbetshinder tas bort för minska gränsernas betydelse för arbetsmarknaden. visar Region forskning på att över 27 000 personer pendlade mellan och . Tillsammans innebär det att gränspendlarna tjänade . Mycket pengar rör sig över gränserna och det behövs en översyn över det gemensamma skatteavtalet. finns det brister i regelverket för gränspendlare, vilket innebär att det är svårigheter i att få klarhet om regler gällande skatter och välfärdstjänster när personen bor i ett land men jobbar i ett annat. Regelverket och organisationen gör att människor hamnar mellan stolarna. Det måste gå snabbare både vid sjukdom och vid avslutat arbete. Exempelvis vittnar värmlänningar om problematiken kring långa handlingstider, något som innebär att arbetslösa tvingas vänta i närmare 3 månader för att få a-kassa efter förlorat arbete. Ersättningen ifrån NAV (a-kassa i ) ska enligt dagens regler beskattas i både och , vilket späder på den osäkerhet som finns bland pendlare. Det har också rapporterats i media om norska pensionärers kamp om att få rätt gentemot . Det är många som vittnar om svårigheten att förstå lagstiftningen och även myndigheterna har svårt att ge rätt information. Det finns därför ett behov av att se över det nordiska skatteavtalet för att underlätta för människor att göra rätt för sig i frågan. Även myndigheterna behöver ha ett större ansvar i att ha bra och lättillgänglig information. För många svenskar är ett alternativ i och med den höga svenska arbetslösheten. De flesta pendlarna är och många av dem har endast gymnasieutbildning. har därmed också en roll att fylla i svensk arbetsmarknad. Även om inte är lösningen på stora arbetsmarknadsproblem får ungdomar en värdefull arbetserfarenhet samt en lön som bidrar till den svenska ekonomin. Gymnasieskolorna kan då vara en viktig nyckel, likaså syokonsulenterna, för att fler ungdomar ska kunna få ett arbete oavsett om det är i eller i vårt grannland. och fyller också en viktig buffertfunktion som i viss mån jämnar ut konjunkturförändringarna i de olika länderna. Exempel på detta är just det stora antalet unga värmlänningar som i arbetslöshetens tecken reser till för att få ett arbete. I finns liknande företeelser, där även danska medborgare nu i högre utsträckning än tidigare väljer att arbeta i . I och med denna utveckling behöver sättet som arbetslöshetsstatistiken beräknas på förändras. Arbetslösheten i gränskommuner beräknas ofta vara hög. Men i exempelvis och är underskattningen över dem som har jobb . Ett problem som också innebär ett inkomstbortfall i den offentliga statistiken. Exempelvis hade befolkningen bara i lönesummor på sammanlagt i . Nordiskt gränshinderforum spelar en viktig roll i gränshindersfrågorna genom att analysera och komma med förslag till hur hindren ska kunna lösas. Ett samarbete sker också med andra organisationer med samma mål, exempelvis Grensetjänsten i . För att få upp frågorna på dagordningen och lösa problematiken för gränspendlare och företag är det viktigt att dessa informations- och kunskapscentra får långsiktiga stöd från de nordiska regeringarna. Flertalet rapporter påpekar bristen på samarbete mellan länder, vilket leder till stora tillväxtförluster. Framför allt är detta viktigt för och andra delar av som angränsar till . Resandet mellan länderna ökar och behovet av nya effektiva och hållbara transportnät över de nordiska gränserna är stora, både för person- och godstrafik. Grundläggande för att både gränspendling och handel ska kunna utvecklas är alltså att det finns en fungerande och utbyggd infrastruktur. Därför bör regeringen vidta åtgärder för att få till en nordisk transportplan för att se till att länderna samverkar kring stora infrastrukturprojekt. Ett sådant samarbete skulle kunna ge stora synergieffekter för alla parter och dessutom fördjupa arbetet med en gränslös arbetsmarknad. En utbyggd gemensam infrastruktur bidrar också till att lösa klimatutmaningarna samt ökar möjligheterna för företag att exportera och nå nya marknader.