mot · H102Fi11 · 2014-04-29 00:00:00 — Genom lägre inkomstskatt, som ger mer pengar i plånboken, är tanken att kraven på löneökningar ska minska och arbetsgivarnas efterfrågan på arbetskraft öka. arbetar därför för att jobbskatteavdraget stegvis fasas ut till förmån för en rättvis och likformig beskattning. är kritiskt till jobbskatteavdraget av flera skäl. Jobbskatteavdraget ger t.ex. större skattesänkningar vid höga inkomster och gynnar därmed män framför kvinnor. Beläggen för att jobbskatteavdraget skulle skapa några jobb är också mycket svaga. presenterade () en rapport som visar att det i princip är omöjligt att utvärdera jobbskatteavdragets effekt på sysselsättningen. Trots detta hävdar regeringen envist att jobbskatteavdraget totalt kommer att ge 120 000 fler jobb . Även om regeringens egna beräkningar av jobbeffekterna skulle stämma så innebär detta en kostnad om mer än per jobb. Slutligen innebär jobbskatteavdraget att man betalar olika mycket i skatt på sin inkomst beroende på om inkomsten utgörs av t.ex. pension, föräldrapenning eller lön. menar att skatteuttaget måste bli mer rättvist. Vår politik innebär att låg- och medelinkomsttagare får oförändrad inkomstskatt jämfört med . Om man tjänar mer än föreslår vi att inkomstskatten höjs något genom att jobbskatteavdraget trappas av. Vid en månadslön på blir skattehöjningen t.ex. . Om man tjänar mer än får man med politik avstå de skattesänkningar man fått genom jobbskatteavdragen. vill vi sänka inkomstskatten för de grupper som inte fått ta del av regeringens skattesänkningar. Sjuka, arbetslösa, förtidspensionärer m.fl. berörs av förslaget. Vi uppskattar att vårt förslag ger en inkomstförstärkning på för en person som t.ex. är långtidssjukskriven. På så sätt tar vi steg mot att lika inkomst ska beskattas lika. Även den orättvisa beskattningsklyftan mellan pensionärer och löntagare måste slutas. Vi vill riva upp RUT-bidraget som drar undan alltmer skatteintäkter som går. Det används i första hand av höginkomsttagare och kostar mycket för ett fåtal, lågproduktiva arbetstillfällen med problematiska arbetsvillkor. Att vi med gemensamma skattemedel numera också subventionerar läxhjälp till barn vars föräldrar har råd att köpa den, stärker vår övertygelse ytterligare. Vi vill i stället använda pengarna till satsningar på förskolan, bl.a. till minskade barngrupper och till barnomsorg som är tillgänglig , nätter och då allt fler småbarnsföräldrar faktiskt jobbar. Som en del i finansieringen av våra satsningar på välfärden accepterar vi regeringens aviserade förslag att slopa avdragsrätten för privat pensionssparande. 11.3Skatter som styrmedel i miljöpolitiken Skatter och avgifter är nödvändiga och viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställningen. menar att den som orsakar negativ miljö- och klimatpåverkan också ska stå för kostnaderna, enligt principen att förorenaren betalar. Priset på transporter ska t.ex. inkludera kostnader för miljöskador, hälsoeffekter, trafikolyckor och andra samhällsekonomiska kostnader. Vi behöver i högre utsträckning styra över trafik från vägar till ekologiskt hållbara färdsätt. I står inrikes transporter för en tredjedel av växthusgasutsläppen. Av de inrikes transporterna stod vägtrafiken i sin tur för av utsläppen. konstaterar i sin stora Kapacitetsutredning att styrmedel som leder till minskad biltrafik krävs för att nå våra klimatmål. Enligt Utredningen om fossilfri fordonstrafik är skatten på drivmedel sannolikt det enskilt viktigaste styrmedlet för att ge incitament till åtgärder som minskar vägtrafikens utsläpp av koldioxid. bedömer därför att det finns ett behov av att höja koldioxidskatten. är det viktigt att hitta kompensatoriska åtgärder för personer med låga inkomster och boende på landsbygden. Vi motsätter också oss den sänkning av koldioxidskatten som regeringen gjort för kraftvärme och värmeproduktion, som lett till att kolanvändningen ökat från denna sektor. För att få ned utsläppen och dra in viktiga resurser till klimatarbetet vill återställa skatten till den tidigare nivån. Med hjälp av bl.a. skattepolitiken vill vi också gynna kollektivtrafiken och verka för ett ökat utbud såväl i stad som på landsbygd. Bra transportmöjligheter är en nödvändighet för både enskilda och företag, och en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad. Lastbilstransporterna står för den största delen av trafikökningen på vägarna. För att motverka ytterligare ökning av den tunga trafiken och stimulera till bränsleeffektivare fordon krävs åtgärder. Vi vill därför införa en vägslitageavgift för tunga fordon. Förutom miljöperspektivet kan en vägslitageavgift bidra till kostnadsneutralitet mellan svenska och utländska åkare. Genom införandet av en vägslitageavgift skapas också bättre förutsättningar att minska de illegala transporterna på våra vägar och motverka social dumpning inom åkerinäringen. Även flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara den nivå som gäller för bensin för bilar. Detta försvåras dock av internationella konventioner varför vi i väntan på en ändring av det internationella regelverket föreslår en beskattning i form av en klimatskatt för inrikesflyget. I syfte att förbättra folkhälsan föreslår regeringen att punktskatterna på alkohol och tobak höjs. välkomnar åtgärder som minskar konsumtionen av dessa varor. Det finns dock inga folkhälsoskäl som talar för att höja skatten på snus mer än på cigaretter. Vi föreslår därför i stället att skatten på tobaksvaror generellt höjs . 11.4Företags-, kapital- och egendomsskatter eftersträvar att så långt som möjligt ha ett enhetligt och likformigt regelsystem med få undantag. Det förhindrar inlåsningseffekter och snedvriden konkurrens. Regeringen har under sin mandatperiod gjort flera undantag från denna princip. Ett exempel är regeringens sänkning av arbetsgivaravgifterna för företag som har unga anställda. Skattesänkningen beräknas kosta nästan 2015. Syftet har sagts vara att skapa jobb för unga, men utvärderingar av myndigheter som , och regeringens Finanspolitiska råd visar alla att detta är ett dyrt och ineffektivt sätt att minska ungdomsarbetslösheten. IFAU har gjort den senaste i raden av utvärderingar och uppskattar att varje jobb som skapats har kostat . Det motsvarar nästan fyra anställda i välfärden. Med en ungdomsarbetslöshet på är det väldigt tydligt att den här skattesänkarpolitiken inte har fått avsedd effekt. I stället har en stor del av pengarna gått till ökade vinster i företag som redan tidigare hade många unga anställda. vill ta bort nedsättningen av socialavgifter för unga. För att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten behövs i stället en helhetspolitik för fler jobb i samhället. Regeringen har också infört skattelättnader för vissa branscher. En sådan är sänkningen av restaurangmomsen som också motiverades ur ett sysselsättningsperspektiv. Siffror från SCB visar emellertid att sysselsättningseffekterna av att sänka restaurangmomsen är mycket små eller kanske t.o.m. obefintliga. har uppskattat att skattesänkningen har lett till fler arbetade timmar i branschen, vilket skulle kunna innebära 4 000 fler sysselsatta. Givetvis kan det vara så att det skapas jobb i en bransch som skattesubventioneras, men att staten lägger pengar på att subventionera restaurangbranschen innebär ju att andra satsningar tas bort eller inte blir av. erkänner att deras beräkningar är osäkra, men skulle de ändå stämma kostar varje skapat jobb på grund av momssänkningen . Det motsvarar drygt tre välfärdsjobb. menar att varje skattekrona ska användas så att den kommer till nytta för den som betalar. Vi vill därför höja restaurangmomsen. Den svenska bolagsskatten ska ta in en rimlig andel av vinsterna till samhälleliga investeringar och utgifter. ska den fungera i en öppen ekonomi med internationell konkurrens. sänktes bolagsskatten från till . Bruttokostnaden var hela . Huvudargumentet var att den tidigare skattenivån inte var internationellt konkurrenskraftig. Vi menar att bolagsskatten var konkurrenskraftig redan innan sänkningen. Enligt låg bolagsskatten i nära genomsnittet i just , och hade redan då lägre bolagsskatt än våra tio största handelspartners, däribland och . Om man dessutom tar den reella bolagsskatt som betalas efter olika typer av avdrag så är den svenska bolagsskatten än mer fördelaktig – enligt så låg som 2011. föreslår därför att bolagsskatten höjs till . För att förbättra villkoren för svenska företag menar att det krävs investeringar i väl fungerande infrastruktur och utbildad arbetskraft. Sådana satsningar skapar jobb, inte bara större vinster. Likaså anser vi att staten bör bidra med mer resurser till forskning och utveckling. föreslår därför att det införs ett generöst stöd för forskning och utveckling i små och medelstora företag. Fokus bör ligga på gröna investeringar för miljö och klimat. Regeringens förändringar av fastighetsskatten och slopandet av förmögenhetsskatten har bidragit till att inkomstklyftorna i har ökat. Personer som äger lyxvillor har fått en rejäl skattesänkning, som vanliga småhusägare bara har fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas, och att marknadsvärdet ska tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder än vad det gör . Det måste också råda skattemässig neutralitet mellan olika kategorier av bostäder med olika upplåtelseformer. Därför vill vi helt ta bort fastighetskatten på hyreslägenheter. Vi föreslår också att det införs en arvsbeskattning som betalas av dödsboet innan ett arv skiftas. Det är tydligt att välfärden behöver mer resurser. Vi behöver fler anställda i sjukvården och äldreomsorgen, mindre barngrupper i förskolan och på fritidshemmen. vill inte höja skatten för låg- och medelinkomsttagare. I stället måste de som har råd bidra mer. Vi föreslår därför att det införs en finansskatt. Att inte höja skatten för låg- och medelinkomsttagare men låta bankerna bidra mer till samhällsbyggandet kallar vi för en röd skatteväxling. fyra storbanker har tillsammans en verksamhet som är ungefär fyra gånger så stor som BNP. Därför utgör den ett direkt hot mot den finansiella stabiliteten i landet, oavsett hur strikt reglerad den är. gjorde de fyra storbankerna sammantaget en vinst på . Vi medborgare betalar på flera sätt för bankernas övervinster. Dels genom de stora marginaler bankerna har på bolånen, dels genom att vi garanterar bankernas verksamhet så att de själva kan låna billigare på marknaden. har bedömt att värdet på den implicita garantin i genomsnitt uppgick till för de fyra storbankerna –2010. Detta motsvarar drygt hälften av storbankernas sammanlagda vinster före skatt under samma tidsperiod.72 menar att det krävs åtgärder för att minska risktagandet inom finanssektorn och begränsa spekulationsekonomin. Vi har tidigare lagt ett antal förslag för att reformera finanssektorn. Men vi menar också att finanssektorn bör beskattas på ett sätt som minskar de risker man utsätter samhällsekonomin för. är finanssektorn underbeskattad. Vårt förslag till finansskatt tas ut på summan av vinster och löneutbetalningar i banker och kreditmarknadsinstitut. Skatten läggs alltså på vissa företag och inte på de finansiella tjänsterna. Skattesatsen sätts till . Vi uppskattar att intäkterna blir ca . På det här sättet kan spekulativt beteende på de finansiella marknaderna motverkas, och resurser styras till mer långsiktiga investeringar i den reala ekonomin, som en del av den förtjänst bankerna gör på den statliga garantin kan komma medborgarna till godo. Idén om den här typen av finansiell aktivitetsskatt kommer ursprungligen från IMF. ser positivt på införande av skatt på finansiella transaktioner. Elva euroländer har inlett ett fördjupat samarbete för att kunna införa en sådan skatt. Genomförandet har dock fördröjts på grund av meningsmotsättningar inom EU. anser att bör pröva att införa en motsvarande transaktionsskatt om länderna i det fördjupade samarbetet gör det. De svenska intäkterna från en sådan skatt ska tillfalla den svenska staten. Regeringen aviserar i samband med vårpropositionen att man avser att slopa gruppregistrering till mervärdesskatt. säger nej till förslaget eftersom det missgynnar banker och försäkringsbolag på landsbygden. Vi har i stället förslag som gynnar fler etableringar av lokala sparbanker och stärker deras möjlighet att konkurrera. Tabell 11 Finansiella effekter för offentlig sektor av V-budget73 Diff mot regeringen, Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande, % av BNP, nivå V-budget –0,2 Tabell 12 Uppskattad jobbeffekt- reguljär sysselsättning Nettoeffekt av höjda skatter och transfereringar/bidrag Diff mot regeringen, antal platser Med rebalansering avses här ansträngningarna inom eurozonen att utjämna skillnader i konkurrenskraft och bytesbalanser. Det vanligaste kriteriet för att bedöma finanspolitikens inriktning tar fasta på förändringen av det strukturella sparandet (se t.ex. KI, Konjunkturläget , s. 28 och BP13, s. 132). Om det strukturella sparandet minskar är politiken expansiv, medan finanspolitiken är åtstramande om det strukturella sparandet ökar. BNP-gapet är en grov uppskattning av resursutnyttjandet i ekonomin. Måttet tar fasta på skillnaden mellan faktisk BNP och potentiell BNP. Med potentiell BNP avses den BNP-nivå då ekonomin är i jämvikt. Enligt denna tankeram indikerar ett negativt BNP-gap lediga resurser och ett positivt BNP-gap att ekonomin är överhettad. , Konjunkturläget och , Prognos, statens budget och de offentliga finanserna, . Förklaringen till de olika bedömningarna beror dels på olika metoder , dels på olika bedömningar av BNP-gapet. För en utförlig analys, se , Svensk finanspolitik 2013. En ändring av målet för de offentliga finanserna ska dock ske öppet, och inte som då regeringen säger att överskottsmålet ligger fast som man i praktiken har övergett det. blev försvagningen av de offentliga finanserna ca lägre på grund av att avslog förslaget om höjda skiktgränser för uttag av statlig inkomstskatt. , Konjunkturläget , s. 27–28. Sifferunderlag till Konjunkturläget . Med undantag för antalet tillsatta offentliga utredningar. Man bör dock ha i åtanke att en del av denna förändring handlar om att industriföretagen i allt större utsträckning lagt ut delar av sin produktion på externa tjänsteföretag, vilket gör att tillverkningsindustrins relativa minskning överskattas i den aggregerade statistiken (se vidare avsnitt 4.4.1). SCB (). SCB (). Att arbetslösheten ökat och sysselsättningsgraden fallit sedan regeringen tillträdde är naturligtvis besvärande för regeringen. Retoriskt har regeringen försökt lösa detta problem genom att tala om sysselsättningen i absoluta tal och peka på att sysselsättningen ökat med 250 000 personer (sedan de tillträdde har sysselsättningen i säsongsrensade termer ökat med ca 239 000). Flera debattörer har påpekat att denna argumentation är djupt ohederlig eftersom det är naturligt att sysselsättningen ökar i absoluta tal när befolkningen ökar. Därför är det välkommet att regeringen i vårpropositionen nu underkänner sin egen argumentation. I en fördjupningsruta slår man nämligen fast följande: Studeras skillnader mellan länder tycks det tämligen uppenbart att befolkningens storlek har avgörande betydelse för mängden jobb och sysselsättningens nivå. Även befolkningens utveckling i enskilda länder varierar systematiskt med sysselsättningen (VP14, s. 245). Avser antal personer som varit utan arbete längre än . Se t.ex. , Konjunkturläget , och , Penningpolitisk rapport, . Figur 7 visar utvecklingen mellan och . Öppet arbetslösa och sökande i program med aktivitetsstöd (16–) Vakansgraden mäts som kvoten mellan antalet lediga jobb enligt SCB:s vakansstatistik och antalet personer i arbetskraften enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar (). Arbetsförmedlingen, sifferunderlag till rapporten . , Teknikföretagen och Unionen, Ekonomiska förutsättningar, Teknikindustri och tjänster inför avtalsrörelsen . Stockhammer, E., Klär, E. (2010), Capital accumulation, labour market institutions and unemployment in the medium run, . Lägre realräntor sänker företagens kapitalkostnader. Lägre kapitalkostnader bör leda till ökade investeringar i och med att fler investeringar blir lönsamma, vilket i sin tur kan antas leda till lägre arbetslöshet. Närmare bestämt nettokapitalstockens tillväxttakt (Net Capital Stock). Nettoinvesteringar: (Ameco), Arbetslöshet: 1961–1979 (Ameco), 1980–2012 (KI). Fasta bruttoinvesteringar: (KI), Arbetslöshet: 1961–1979 (Ameco), 1980–2012 (KI). Enligt regeringen har den kommunfinansierade sysselsättningen i stället ökat med 26 000 personer mellan . Skillnaden mot KI:s siffror beror framför allt på att regeringen exkluderat sysselsatta i de s.k. plusjobben. Detta förfaringssätt är märkligt då personer som hade plusjobb räknades som sysselsatta enligt . Tillvägagångssättet blir än mer anmärkningsvärt eftersom regeringen inkluderar sina egna åtgärder, som t.ex. nystartsjobben, i statistiken. Det kan också vara intressant att studera hur den kommunfinansierade sysselsättningen utvecklats i relation till befolkningsutvecklingen. Låt oss för sakens skull utgå från regeringens siffror. Relaterar man dem till befolkningen visar det sig att /uppgick antalet anställda per 1 000 invånare till 132. Motsvarande siffra /2014 var 127,4, vilket innebär en minskning . Procentuell förändring i fasta priser från föregående år. I rapporten finns uppgifter om de olika utförarnas finansiärer. Där framgår det hur stor andel av de privata utförarnas totala finansiering inom respektive område som kommer från det offentliga, dvs. Dessa andelar är för utbildning, för hälso- och sjukvård respektive för omsorg och sociala insatser. Genom att relatera den offentliga finansieringen med rörelseresultatet för respektive område erhåller vi en uppskattning av det sammantagna skattefinansierade rörelseresultatet. Beräkningen baseras på ett antagande att rörelsemarginalen på verksamhet som finansieras via skatt är densamma som rörelsemarginalen på verksamhet som finansieras privat. SCB:s rapport innehåller inga beräkningar om förhållandet mellan dessa. I rapporten konstaterade man dock följande: Det visar sig att avkastningen ligger högre bland de företag som får huvuddelen av finansieringen från det offentliga jämfört med de företag som inte får det. Vår beräkning av det skattefinansierade rörelseresultatet är därför troligen i underkant. Baserat på en genomsnittlig bruttokostnad på och anställd. SCB, Finansiärer och utförare inom vård, skola och omsorg 2011. , dnr 2013:1692 och SKL. , Konjunkturläget, , s. 32. SCB (HEK). Avser tidsperioden –2010 och mått om inkomster av medianinkomsten. Gini-koefficienten kan anta värden mellan 0 och 1. Om koefficienten är 0 har alla samma inkomst och om den är 1 får en person alla inkomster. Gini-koefficienten inklusive kapitalinkomster har inte ökat lika mycket . Detta har framför allt sin grund i det stora börsfallet . Exklusive kapitalvinster, per konsumtionsenhet. Se t.ex. Dáddio, A. (2008), Intergenerational Mobility: Does it Offset or Reinforce Income Inequality? ur Growing Unequal?, . Ett vanligt mått på social rörlighet är sambandet mellan fäders och söners inkomster. Ostry, J D, och C G Tsangarides, Redistribtion, Inequality, and Growth. IMF Staff Discussion note. , Dnr 2012:323. SCB (HEK). Med relativ fattigdom avses inkomster som understiger av medianinkomsten. Skillnad i årlig nettoinkomst. Med nettoinkomst menas bruttoinkomst reducerat med slutlig skatt. I bruttoinkomsten ingår skattepliktiga transfereringar som arbetslöshetsersättning, sjukpenning m.m. Utgiftstaken är justerade för tekniska förändringar så att de är jämförbara över tiden. , dnr 2014:762. Enligt SKL (sifferunderlag till Ekonomirapporten ) låg de sammanlagda statsbidragen till kommunerna (de generella plus samtliga riktade statsbidrag) 2006 på 122,8 mdkr i fasta priser. uppgick de till 127,6 mdkr i fasta priser. uppgår den nivån (alltså nivån 2013) till 124,7 mdkr i fasta priser. Som deflator har använts SKL:s sammanvägda prisindex för kommunsektorn som är 102,3. Därefter har vi lagt till regeringens förslag till kommunsektorn i VP13 och BP14. Dessa summerar netto till ca 2,3 mdkr i generella bidrag och till ca 1 mdkr i riktade bidrag. Nivån på de sammanlagda statsbidragen till kommunsektorn 2014 summeras således till 128 mdkr i fasta priser. Med välfärdssatsningar avses här summan av generella och riktade statsbidrag till kommunerna i fasta priser. Fördelade på 53 mdkr för att klara det offentliga åtagandet och 47 mdkr för att nå upp till överskottsmålet. , Konjunkturläget , s. 27–28. föreslår följande medelfristiga mål: att arbetslösheten ska pressas ned till och att sysselsättningsgraden (16–) ska stiga till . I detta sammanhang kan nämnas att , i enlighet med vårt mål för de offentliga finanserna, föreslår att kommunsektorns balanskrav ska gälla över en konjunkturcykel. BNP-gapet är en uppskattning av skillnaden mellan faktisk BNP och potentiell BNP. Med potentiell BNP avses den BNP-nivå då ekonomin är i jämvikt. Enligt denna tankeram indikerar ett negativt BNP-gap lediga resurser och ett positivt BNP-gap att ekonomin är överhettad. , f.d. vice riksbankschef, har visat att om hade bedrivit en penningpolitik som stabiliserat inflationen kring målet på hade antalet arbetslösa varit omkring 65 000 personer lägre. För en utvecklad beskrivning av syn på målen för penningpolitiken, se: (2014), Är ett bibehållet offentligt åtagande ett hållbart åtagande?. Specialstudier nr 39, . TCO (2013), Regionernas arbetsmarknad 2011–2013, Tre demografiska scenarier. SKL (2014), viktigaste jobb: Så möter vi rekryteringsutmaningarna inom vården och omsorgen. , (2007) Gender Inequality, Growth and Global Ageing. , dnr 2013:262. Märket är den löneökningsnivå som den konkurrensutsatta industrin avtalar om, och som utgör riktmärke för löneökningarna på resten av arbetsmarknaden. , Svensk finanspolitik – Finanspolitiska rådets rapport . SNS: – Enkla regler, svåra tider. I säsongsrensade termer, avser (SCB, ). , dnr 2014:762. riksbank (2011), Lämplig kapitalnivå i svenska storbanker – en samhällsekonomisk analys. De flesta av de förslag till inkomst- och utgiftsförändringar som regeringen presenterar ekonomiska vårproposition (se tabell 2.2, s. 25 i VP14) ingår inte i vårpropositionens tabellverk. har emellertid valt att utforma vårt budgetalternativ i relation till regeringens samlade förslag – dvs. inkl. de förslag som regeringen presenterar på s. 25 i vårpropositionen. Detta inkluderar även regeringens s.k. ej ianspråkstagna finansiering. Högskolor, övriga statliga jobb, organisationer m.m.