mot · H102XSD500 · 2014-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:100 ekonomiska vårproposition 201314SD500 med anledning av ekonomiska vårproposition 1.NYHET: VÅRDLYFTET!10 1.1 NYA SATSNINGAR INOM VÅRDEN10 1.1.1 INGEN KARENSDAG I ARBETEN MED HÖG SMITTORISK12 1.1.2 AVSKAFFAD PATIENTAVGIFT FÖR ÄLDRE 85+13 1.1.3 NYSTART FÖR OMVÅRDNADSLYFTET13 1.2 BEFINTLIGA SATSNINGAR INOM VÅRDEN14 1.2.1 MÖJLIGHET TILL HELTID14 2.1 HÖJD FORDONSSKATT FÖR LÄTTA FORDON17 2.2 HÖJD SKATT PÅ SNUS17 2.3 SLOPAD GRUPPREGISTRERING TILL MERVÄRDESSKATT M.M.17 2.4 SLOPAD ÅLDERSAVSKRIVNING FÖR NYA STUDIELÅNSTAGARE18 3.1.1 UTÖKAD MÖJLIGHET TILL HELTID I OFFENTLIG SEKTOR19 3.1.2 UTÖKAD RÄTT TILL DELTID20 3.1.3 AVVECKLING AV DE OFRIVILLIGA DELADE TURERNA20 3.1.4 KOMPETENSUTVECKLING, KARRIÄRVÄGAR OCH LÖN21 3.1.5 STIMULANSBIDRAG FÖR SLOPAD KARENSDAG22 3.2.1 AKUT- OCH TILLGÄNGLIGHETSMILJARD24 3.2.2 VÅRDPLATS PÅ RÄTT KLINIK MED RÄTT KOMPETENS24 3.2.4 OBLIGATORISK UNDERSÖKNING AV NYANLÄNDA25 3.2.10 VÅRD TILL TILLSTÅNDSLÖSA28 3.2.15 FÖRBÄTTRADE VILLKOR FÖR LANDSBYGDSLÄKARE30 3.2.16 STÖD TILL GLESBYGDSAPOTEK31 3.2.18 VÅRDPROGRAM FÖR PALLIATIV VÅRD AV BARN32 3.2.19 VÅRDUTBILDNING INOM PALLIATIV VÅRD32 3.2.20 HOSPIS FÖR BARN OCH UNGA33 3.2.21 NATIONELLT MED SÄRSKILD KUNSKAP OM BARNS BEHOV AV HJÄLPMEDEL34 3.2.22 UTDRAG UR BELASTNINGSREGISTER34 3.2.23 JURIDISKT BINDANDE NATIONELLA RIKTLINJER34 3.2.24 NATIONELLA RIKTLINJER FÖR VÅRD AV BARN OCH UNGA35 3.2.25 MEDLARE I VÅRDNADSMÅL35 3.3.3 AVGIFTSFRI VÅRD FÖR PERSONER ÄVER 85 ÅR38 3.3.4 NATIONELLA YRKESKRAV INOM VÅRD OCH OMSORG AV ÄLDRE39 3.3.7 INSATSER MOT BROTT40 3.3.9 KATEGORIEBOENDE MED HUSDJURSPROFIL41 3.3.11 KULTUR FÖR ÄLDRE41 4.ARBETSMARKNAD, FACKLIGT ANSLUTNA OCH ARBETSMILJÖ46 4.2 SAMMANSLAGNING AV ARBETSLÖSHETSKASSORNA, ARBETSFÖRMEDLINGEN OCH FÖRSÄKRINGSKASSAN47 4.4.1 ARBETSSKADOR OCH STRESS49 4.4.2 HOT OCH VÅLD50 4.4.5 FORTBILDNING AV OMBUD51 4.4.6 UTBILDNING AV FACKOMBUD52 4.4.7 NATIONELLT FÖR ARBETSMILJÖ52 5.3 MYNDIGHETEN FÖR YRKESHÖGSKOLAN56 6.2 VATTENBRUK OCH FISKODLING63 6.5 TURISM OCH BESÖKSNÄRING65 7.1 SLOPAD LÖNEAVGIFT FÖR SMÅFÖRETAG68 9.1 UTÖKAD MÖJLIGHET TILL HELTID I OFFENTLIG SEKTOR74 9.2 UTÖKAD RÄTT TILL DELTID74 9.3 KOMPETENSUTVECKLING, KARRIÄRVÄGAR OCH LÖN75 10.3 AVKNOPPNING OCH VINSTUTTAG82 10.5 TRYGGHET OCH STUDIERO83 10.5.1 MOTVERKA REGERINGENS SPARBETING83 10.5.3 KUNSKAPSSATSNING I SVENSKA SPRÅKET84 10.5.4 TRYGGHET I SKOLAN85 11.1 KULTURARVSFONDEN OCH KULTURMILJÖN88 11.3 DIGITALISERING AV FILMARKIVET89 11.6 KULTURARVSFORSKNING OCH ARKEOLOGI90 11.7 KULTUR FÖR ÄLDRE90 11.8 FUNKTIONSHINDRADES RÄTT TILL KULTUR90 11.10 SATSNING PÅ IDROTTEN91 13.1 FORSKNING OCH UTVECKLING95 13.2.6 BIOBRÄNSLEN OCH NYA ENERGIKÄLLOR98 13.3.3 BOSTADSBYGGANDE OCH BOSTADSPOLITIK100 13.4.2 UPPRUSTNING AV JÄRNVÄGSNÄTET102 13.4.3 UTBYGGNAD AV JÄRNVÄGSNÄTET102 13.4.4 SÄRSKILD INVESTERINGSPOTT FÖR MARKNADSÅTGÄRDER103 13.4.5 4-FILIG MOTORVÄG PÅ E20103 14.1 FÖRSVARETS ANSLAG ÄR FÖR LÅGT104 14.2 FÖRSVARETS EFFEKTIVITET ÄR FÖR LÅG105 14.3 FÖRSVARETS ANPASSNING ÄR INTE OPTIMAL105 14.4 UPPRUSTNING AV FÖRSVARSMAKTEN105 14.4.2 FÖRSVARETS FINANSIERING OCH MATERIELFÖRSÖRJNING107 14.5 KRAFTTAG MOT BROTTSLIGHETEN110 14.5.2 TRYGGHET FÖR INDIVIDEN111 14.5.3 HÅRDARE TAG MOT BROTTSLIGHETEN112 15.4 FRI RÖRLIGHET INOM EES119 16.1 DEMOKRATI OCH SJÄLVSTÄNDIGHET121 16.1.2 TILLSÄTT EN DEMOKRATIKOMMISSION121 16.1.3 EU UT UR GRUNDLAGEN121 16.2.2 UTÖKAT MELLANSTATLIGT SAMARBETE122 16.2.3 UPPRUSTAT SVENSKT FÖRSVAR ISTÄLLET FÖR EU-FÖRSVAR123 16.3 MIGRATION INOM OCH IN TILL EU124 16.3.1 RIV UPP UTSTATIONERINGSDIREKTIVET124 16.3.2 MINDRE ARBETSKRAFTSINVANDRING – MER SPECIALISTKOMPETENS125 16.3.4 FRI RÖRLIGHET INOM EU126 16.4.2 SKROTA EU:S JORDBRUKSSTÖD127 16.4.3 MINSKA EU:S BUDGET127 16.4.4 NEJ TILL STÖDMEKANISMER128 16.4.6 FRIHANDELSOMRÅDE ISTÄLLET FÖR EU129 16.5 DJURSKYDD OCH LIVSMEDEL129 godkänner förslagen till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överskottsmålet ska vara vägledande under överskådlig framtid. 1.NYHET: VÅRDLYFTET! 1.1 NYA SATSNINGAR INOM VÅRDEN föreslår i denna budget tre nya förslag på förbättringar för personal och brukare inom vård- och omsorgsyrkena. Vi vill dels slopa karensdagen inom yrken i offentlig sektor med hög smittorisk. Vi vill avskaffa patientavgiften för äldre (85+) inom den öppna hälso- och sjukvården. Därtill vill vi låta Omvårdnadslyftet fortlöpa och skjuter till ytterligare för . Tabell 1 - Satsningar inom vård och omsorg Miljoner kronor, relativt regeringens alternativ Utökad möjlighet till heltid Utökad möjlighet till deltid Slopad karensdag (NYHET) Omvårdnadslyftet (NYHET) Vårdplats på rätt klinik med rätt kompetens Obligatorisk undersökning av nyanlända Nationellt kompetenscenter för barns hjälpmedel Avgiftsfri vård för personer över 85 (NYHET) 1.1.1 INGEN KARENSDAG I ARBETEN MED HÖG SMITTORISK föreslår att den första karensdagen slopas inom yrken i den offentliga sektorn med hög smittorisk. återkommande epidemier kan ställa till stora problem för både personal och patienter inom vården. När detta händer, exempelvis när vinterkräksjukan går hårt fram på vårdinrättningar är det mycket vanligt att både patienter och personal insjuknar. drabbas stora delar av personalstyrkan, med stora störningar i vården som följd och villkoren för personalen som drabbas varierar kraftigt mellan yrkesgrupper och landsting. En del arbetsgivare inom vården är generösare i sin hållning medan andra är striktare. Några tydliga riktlinjer för hur man ska agera saknas, vilket gör att vårdinrättningarna inom ett och samma landsting kan använda sig av olika regler. hör till de generösa arbetsgivarna som låter smittad personal vara hemma med full lön utan någon karensdag. Vinsterna att låta personal vara hemma med full lön efter smitta är flera och då inte minst ur ett patientsäkerhetsperspektiv. Patienter ska kunna vara säkra på att bli mottagen av frisk personal som inte sprider smittan vidare. Som arbetsgivare betraktad blir man mer attraktiv, då det ofta är svårt att rekrytera personal i samband med vinterkräksjukan då riskerna för att själv bli sjuk och förlora pengar måste övervägas. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det bättre att ersätta anställdas inkomstbortfall än att stänga ned en hel avdelning. värnar om det arbetsgivaransvar som landstingen har och vill endast ge de verktyg som behövs, varför vi inte vill styra allt genom nationella riktlinjer eller kräva slopad karensdag, utan vi överlåter till arbetsgivaren att avgöra hur reglerna ska se ut i detalj. Vi ser att de problem som uppstår har påtagliga konsekvenser för personalen och det bör därför ligga i arbetsgivarens intresse att utforma ett regelverk om hur ett system med slopad karensdag ska se ut, om det endast ska gälla på arbetsplatsen eller även i hemmet, varför vi anslår stimulansbidrag till arbetsgivare inom vård och omsorg som låter smittad personal vara hemma med full lön utan någon karensdag. 1.1.2 AVSKAFFAD PATIENTAVGIFT FÖR ÄLDRE 85+ föreslår att äldre inte ska behöva betala patientavgift i den öppna hälso- och sjukvården. vill att vården ska utgå från människans behov och individanpassningen är en viktig nyckel för att fler uppsöker sjukvård i rätt skede. När man väl är i behov, förekommer det att vissa avstår från att uppsöka den vård som faktiskt behövs, som senare kan leda till större besvär och fler besök än vad som egentligen vore nödvändigt. Orsakerna till att man undviker att uppsöka den vård som behövs är flera, ett skäl för många är dock att sjukhusbesöken kan vara dyra, vilket blir särskilt påtagligt om ekonomin redan är ansträngd. En grupp som är i särskilt behov av extra stöd är våra äldre, inte minst äldre kvinnor, som ofta har låg pension. Som ett komplement till våra satsningar inom äldreomsorgen vill vi minska de ekonomiska trösklarna för äldre sjuka så att de söker sig till vården i ett tidigt skede och därmed kan undvika att bli inlagda på sjukhus. Vi föreslår därför en riktad satsning som medför att alla som är ska få avgiftsfria läkarbesök, sjukvårdande behandling och provtagning i den öppna hälso- och sjukvården för att förebygga akuta, kostsamma och ibland även livsavgörande vårdbesök. 1.1.3 NYSTART FÖR OMVÅRDNADSLYFTET föreslår att det så kallade Omvårdnadslyftet som pågår där regeringen satsat för att höja kompetensen inom vårdyrkena förlängs och ytterligare en miljard. startade det så kallade Omvårdnadslyftet som en kompetensreform för anställda inom äldreomsorgen. Under totalt , , satsade man från statens sida totalt . Det uttalade syftet var att dels stärka kompetensen inom äldreomsorgen, dels att ge personalen möjligheten att växa och utvecklas i sina yrkesroller. Det finns flertalet fördelar med regeringens satsning härvidlag. Dels innebär en ökad kunskap och förståelse kring äldres situation en direkt fördel för brukarna inom äldreomsorgen, dels kommer en kompetenshöjning och fler karriärvägar komma personalen till godo och dels kan antas att anställda som upplever att de växer i sin yrkesroll, såväl praktiskt som teoretiskt, leda till en nöjdare och mer engagerad personal, vilket i sin tur även det kommer brukarna till gagn. I slutändan är det nämligen inte den juridiska driftsformen som avgör kvaliteten inom äldreomsorgen, utan snarare engagemanget hos personalen. Det är tydligt att behovet av kunnig, kompetent och framförallt engagerad personal inte kommer att minska inom en överskådlig framtid. Tvärtom pekar prognoserna på att vi blir allt fler äldre och att det finns ett behov inte bara av fler händer inom äldreomsorgen, utan också av högre kompetens. Det betyder att Socialdemokraternas förslag om Extratjänster och att låta deltagare i sysselsättningsfasen få arbeta inom äldreomsorgen är långt ifrån tillräckligt. Tvärtom vittnar det dessvärre om en oförståelse för såväl personalens förutsättningar och utmaningar som för brukarnas behov; vård- och omsorgsyrkena är kvalificerade yrken där kunskap och förståelse för de äldres situation är centrala parametrar. Att överhuvudtaget vara av uppfattningen att vem som helst kan lösa uppgiften indikerar en flagrant ovilja mot att vara lyhörd gentemot de utmaningar som finns. Behovet av mer personal i allmänhet och särskilda kompetenser i synnerhet behöver dock matchas med arbetskraften och att människor vill söka sig till vårdyrkena. Det innebär att statusen inom vård- och omsorgsyrkena måste ökas, så att det blir mer attraktivt att söka sig dit. Om det finns en möjlighet att utveckla sig och utbilda sig, och därmed höja sin lön, så blir yrket också mer attraktivt. Omvårdnadslyftet kan i sin karaktär därmed också kunna sägas ha en positiv effekt på matchningen på arbetsmarknaden. Kunskapshöjningen stärker därtill den enskilde anställdes roll på såväl arbetsplatsen som på arbetsmarknaden generellt. En nischad undersköterska med specialkompetens står sig mer på arbetsmarknaden än ett mindre erfaret vårdbiträde. ser positivt på de effekter som Omvårdnadslyftet haft för kompetensen inom äldreomsorgen, för personalen och för brukarna. Vi väljer därför att förlänga reformen och med ytterligare . 1.2 BEFINTLIGA SATSNINGAR INOM VÅRDEN 1.2.1 MÖJLIGHET TILL HELTID vill utöka möjligheten att arbeta heltid inom den offentliga sektorn. Inom primär- och landstingskommunal sektor är av personalen deltidstjänstgörande. Här återfinns också många av de kraftigt kvinnodominerade yrkena, exempelvis inom vården. I vissa kommuner uppgår andelen deltidsanställda kvinnor till så många som tre fjärdedelar. skjuter till resurser för staten för att utöka möjligheten och rätten till heltid inom offentlig sektor. Förslaget kommer skapa omkring 25 000 nya helårsarbetskrafter inom den offentliga sektorn och kan kostnadsmässigt jämföras med regeringens sänkning av restaurang- och cateringmomsen, som på sin höjd har skapat omkring 3 000 nya jobb. vill utöka antalet vårdplatser, vilka numera är bland de lägsta bland jämförbara . Minskningen av antalet vårdplatser har varit ett kontinuerligt problem som ännu inte fått en konkret lösning. Detta anser vara en felprioritering då vi har en växande befolkning med ett större behov av hälso- och sjukvård. Platsbrist leder till försämrad vård och risk för felaktiga diagnoser. Det ska inte vara så att sjukvården är så pass överbelastad att det inte går att ge vård oavsett tidpunkt eller sjukdom. Bristen på vårdplatser riskerar patienters liv vid akuta fall eller större katastrofer då det inte finns möjligheter att behandla på plats. Att komma tillrätta med vårdplatsbristen är en av sjukvårdens enskilt viktigaste frågor. Det har tidigare funnits exempel om enskilda avdelningar som har så få platser att patienterna tvingas få vård i korridorer, matsalar eller expeditioner. Ett större problem uppstår när patienter skickas till en annan avdelning där plats finns men där vårdpersonalen kan sakna rätt kompetens och utrustning. Riskerna att patienter inte får den behandling som egentligen behövs eftersom vårdpersonalen är stressad, inte har rätt information och är överbelastad, kan då förekomma. oroas av att se hur en alltför stor och riskfylld neddragning av antalet vårdplatser har ökat. En minskning på cirka 400 platser innebär att vi har knappa 25 000 vårdplatser, varav den somatiska korttidsvården utgör ca 20 000, motsvarande 2,6 platser per 1 000 invånare. Detta innebär att numera ligger i den absoluta botten bland jämförbara . Platsbristen leder inte bara till en försämrad vård och garanti för patienterna, den ökar sjukhusrelaterad dödlighet, ger längre vårdtid och en högre kostnad för vårdgivaren än vad som egentligen skulle behövas. Bristen bromsar även akutmottagningens funktion vilket gör att patienterna får vänta onödigt länge på behandling. Patienter i behov av intensivvård tvingas vänta allt för länge, vilket riskerar liv och föranleder utvecklingar som vi i normalfallet skulle kunna förhindra. ser det därför som högst angeläget att öka antalet vårdplatser och att gällande vårdgaranti kompletteras med rätten att vid behov garanteras en vårdplats på rätt klinik, bemannad med rätt kompetens. vill satsa resurser på ett matlyft för att förbättra kvaliteten på maten inom äldreomsorgen. Det bör vara en självklarhet att även ges chansen att få avnjuta nylagad, välsmakande och näringsrik mat. För att så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt ska erbjudas detta vill vi införa ett statligt stimulansbidrag. Smak och lukt är ofta de sista sinnena som bevaras intakta. Matens kvalitet och tillagningssätt är därför av stor betydelse för de äldres välbefinnande och hälsa. Fryst och kyld mat som värms i mikrovågsugnar ska inte förekomma inom äldreomsorgen. System där mathanteringen åläggs den redan stressade vårdpersonalen riskerar att leda till undermålig matkvalitet och hygien och stjäl framförallt mycket vård- och omsorgstid från patienterna. Målsättningen bör vara att maten ska lagas på plats på boendet så att de äldre kan känna doften från tillagningen och att ansvaret för inköp av råvaror och matlagning ska åläggas särskilt anställda och utbildade kockar eller kokerskor. förslag syftar till att ge så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt chansen att få nylagad, välsmakande och näringsrik mat samt införandet av en lagstiftning som säkerställer att de äldres mat i likhet med skolbarnens mat skall uppfylla vissa grundkrav gällande näringsinnehåll och kvalitet. är på det stora hela positivt inställda till regeringens föreslagna reformer. Det finns däremot ett flertal tveksamheter kring finansieringen, som ska ske krona-för-krona. 2.1 HÖJD FORDONSSKATT FÖR LÄTTA FORDON Regeringen vill göra det dyrare att åka bil, vilket kommer slå huvudsakligen mot de som bor och verkar på landsbygden. Detta kommer inte ha en positiv effekt på sysselsättningen och kommer bidra till urbaniseringstrenden. säger nej till förslaget. 2.2 HÖJD SKATT PÅ SNUS Att höja skatten på snus relativt mer än man höjer skatten på cigaretter är inte en klok politik utifrån ett folkhälsoperspektiv. Det är av allt att döma mindre skadligt att snusa än att röka. ställer sig bakom förslaget om höjd skatt på cigaretter, men kommer inte bidra till en höjning av skatten på snus. 2.3 SLOPAD GRUPPREGISTRERING TILL MERVÄRDESSKATT M.M. har noterat att förslaget att slopa möjligheten att registrera så kallade momsgrupper kommer att slå väldigt hårt mot företag som är direkt, indirekt eller genom stiftelseform ägda av kunderna och har en stark lokal förankring, oftast utanför tätorterna. De som berörs är i huvudsak , Sparbankerna och Dina försäkringar, vilka samtliga är av relativt större vikt för landsbygden. Det vore ett hårt slag mot landsbygden om bankkontor tvingades slå igen. Det kan också konstateras att förslaget inte har någon inverkan på de större bankerna eller på utländska aktörer. säger nej till förslaget. 2.4 SLOPAD ÅLDERSAVSKRIVNING FÖR NYA STUDIELÅNSTAGARE delar den grundläggande principen att tagna lån givetvis ska återbetalas och inte skrivas av enbart för att man nått en viss ålder. Däremot är vi oroade för exakt vilka konsekvenser det kan få för matchningen på arbetsmarknaden. Om äldre personer undanlåter att fortbilda, vidareutbilda eller omutbilda sig själva eftersom de då kommer behöva betala av på studieskulder till långt in på pensionen finns det risk för att matchningen försämras på ett påtagligt sätt. Detta gäller i synnerhet i en alltmer dynamisk och modern arbetsmarknad. vill låta utreda eventuella effekter på matchningen och tar ställning till förslaget konkret . Arbetsmiljön har för många löntagare försämrats, inte minst inom den offentliga sektorn, . Arbetsbelastningen har ökat och tar sig uttryck i tunga och/eller oergonomiska lyft, tidsbrist, stress och ångest över att inte kunna ge brukare och vårdtagare den uppmärksamhet de behöver och förtjänar. grundrecept för att förbättra denna situation är att tillföra fler händer till vården och till omsorgen. Med fler anställda förbättras inte bara kvaliteten och servicen för vårdtagarna utan hela arbetsplatsen blir mindre stressfylld – också för de anställda. En högre personaltäthet för minskad arbetsbelastning och minskande arbetsrelaterad ohälsa. En viktig aktör inom området arbetsmiljö är naturligtvis . Deras målsättning är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetet samt att förbättra arbetsmiljön, såväl fysiskt, psykiskt som socialt och arbetsorganisatoriskt. Det är ett viktigt uppdrag som vill fördjupa och vidareutveckla. Omfattningen av arbetsorsakade besvär har ökat och uppger av kvinnorna samt av männen att de haft besvär till följd av arbetet . Detta innebär att uppskattningsvis 860 000 sysselsatta har haft arbetsorsakade besvär. var det även 45 personer som omkom på sin arbetsplats. 3.1.1 UTÖKAD MÖJLIGHET TILL HELTID I OFFENTLIG SEKTOR Inom primär- och landstingskommunal sektor är av personalen deltidstjänstgörande. Här återfinns också många av de kraftigt kvinnodominerade yrkena, exempelvis inom vården. I vissa kommuner uppgår andelen deltidsanställda kvinnor till så många som tre fjärdedelar. För många är det såklart en självvald situation för att kombinera arbetet med studier, barn, familj eller motsvarande. Inom hela den offentliga sektorn är det dock nästan var fjärde () deltidsanställd som vill arbeta heltid men enbart erbjuds deltid. Tyngdpunkten ligger inom den kommunala sektorn, där nästan tre av tio () deltidsanställda vill arbeta heltid. Inom det privata näringslivet är problemet inte tillnärmelsevis lika stort. kan och vill heller inte styra över de privata arbetsgivarna. När arbetsgivaren är den offentliga sektorn har vi dock ett ansvar. vill utöka möjligheten till heltid inom offentlig sektor. Enligt vårt förslag ska den som har arbetat 6 månader efter att provanställningen övergått i en tillsvidareanställning ha möjlighet att söka och få en heltidsanställning. Vårt förslag består också av en tvåstegsraket, där vi i ett första skede skjuter till de medel som krävs, från staten till övriga delar av den offentliga sektorn, för att därefter, vid behov, ändra på lagar och regelverk. I grunden utgår vi dock från att ett stimulansbidrag är tillräckligt, då det knappast kan finnas andra än ekonomiska skäl för kommuner och landsting att inte i högre grad erbjuda heltidsarbete. Förslaget kommer skapa omkring 25 000 nya helårsarbetskrafter inom den offentliga sektorn och kan kostnadsmässigt jämföras med regeringens sänkning av restaurang- och cateringmomsen, som på sin höjd har skapat omkring 3 000 nya jobb. 3.1.2 UTÖKAD RÄTT TILL DELTID Skillnaden i mäns och kvinnors sjukfrånvaro har ökat . En arbetshypotes från IFAU gör gällande att kvinnors sjukfrånvaro ökar för barnafödande och att nivåskillnaden gentemot männen inte utjämnas förrän efter det första barnet. Med nuvarande regelverk har den ena föräldern en lagstadgad rättighet att arbeta på 75 procents deltid fram till den tid barnet fyller . Det förefaller som att detta inte är optimalt för många föräldrar och att man, åtminstone den , borde ges möjlighet att arbeta . vill utöka möjligheterna att arbeta deltid, ner till . Kvinnor är i högre utsträckning än män sjukskrivna och detta gäller inom samtliga yrkesgrenar. Att utöka familjernas flexibilitet och möjlighet att vara hemma mer tid med barnet än är ett sätt att bekämpa detta problem. 3.1.3 AVVECKLING AV DE OFRIVILLIGA DELADE TURERNA Delade turer, där personalen tvingas till långa, ofta obetalda håltimmar mellan två längre arbetspass, är ett fenomen som tyvärr är ganska vanligt inom offentlig sektor. Enligt använder sig 9 av 10 kommuner av delade turer och i 6 av 10 kommuner tycks förekomsten ha ökat . Cirka 100 000 kommunalarbetare har delade turer med ofrivilliga, obetalda håltimmar. av de anställda uppger att de uppskattar att arbeta med delade. För en långt större grupp är de delade turerna dock en tvingande plåga. Många har svårt att få familjelivet att gå ihop. Tiden som skulle ha använts till att laga mat, skjutsa barnen till idrottsaktiviteter, läsa godnattsaga och så vidare försvinner. Många ser inte sina barn i vaket tillstånd på en hel arbetsvecka. 4 av 10 som arbetar med delade turer uppger att de känner stress och trötthet, och enligt stressforskaren ökar delade turer riskerna för sociala problem. Han menar också att forskningen på området är bristfällig och att riskerna och skadorna förmodligen har underskattats. Trots att frågan funnits på dagordningen så har väldigt lite hänt. Det tycks till och med bli värre. Den primära bakomliggande orsaken är sannolikt neddragningarna på personal och resurser. Inom äldreomsorgen har var tionde anställd försvunnit , som de äldre har blivit fler. Statliga ingrepp i den konkurrensutsatta privata sektorn bör göras med försiktighet, men när det gäller den offentliga sektorn är det politiska ansvaret stort och personalens fysiska och psykiska hälsa borde i högre utsträckning prioriteras. Även ur ett långsiktigt, strategiskt perspektiv är det viktigt att åtgärder vidtas mot de delade turerna. De dåliga arbetsvillkoren är en av huvudanledningarna till den hotande framtida bristen på vård- och omsorgspersonal. Det är uppenbart att kommunerna och landstingen inte förmår att lösa det här problemet på egen hand och att staten därför måste gå in med styrmedel och resurser. 3.1.4 KOMPETENSUTVECKLING, KARRIÄRVÄGAR OCH LÖN Att kvinnor är dominerande på de offentliga arbetsplatserna, med de tämligen personalintensiva vård- och omsorgsyrkena, är egentligen inte förvånande. Diskrepansen uppstår redan i gymnasiet; i en rapport från konstateras att de yrkesförberedande programmen är kraftigt könsuppdelade efter ett traditionellt mönster. Kvinnor läser i betydligt högre utsträckning barn-, fritids- eller omvårdnadsprogram. Männen läser istället bygg-, el-, energi-, fordons- och industriprogrammen. Som rapporten också konstaterar så handlar jämställdhet om att ge kvinnor och män lika villkor och samma frihet att välja utbildning och yrke.