mot · H102Fi308 · 2014-03-01 00:00:00 — Vår politik för heltid i alla kommuner och landsting stärker kvinnors möjlighet att få en lön de kan leva på. Kvinnor har sämre möjligheter än män att utvecklas i arbetet och göra karriär. Nästan två tredjedelar av alla chefer i är män. har andelen kvinnor i börsnoterade bolagsstyrelser ökat i blygsam takt – men trenden har vänt. minskar andelen kvinnor och är . Vi menar att det är ett slöseri med resurser att så få kvinnor finns representerade i bolagsstyrelser och i företagsledningar och föreslår en lagstiftad könskvotering till börsstyrelserna – inget av könen ska ha en representation på . Det är ett berättigat krav utifrån att samhället ska ge kvinnor och män lika möjligheter. Figur 24: Sysselsättningsgrad Källa: SCB. I budgetmotionen genomförs ett flertal reformer som tryggar och ökar välfärdstjänsternas räckvidd. Många kvinnor arbetar inom välfärden. De får tryggare jobb med Socialdemokraternas breda satsningar på välfärden. Skolan tillförs stora resurser för att minska storleken på klasserna, vilket bidrar till en bättre miljö för både lärare och elever. Vårdpersonalens situation förbättras genom satsningen på bättre sjukvård med mer personal. Stress och högt tempo är den vanligaste orsaken till kvinnors ohälsa på jobbet. Detta kan motverkas bland annat genom att de arbetsuppgifter som knappt eller inte alls hinns med utförs av dem som får extratjänster. Vi menar att en förutsättning för att kunna minska skillnaderna mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden är ökad kunskap om kvinnors arbetsmiljö. tillsynsverksamhet måste förstärkas och vi föreslår utökade resurser till , liksom ökade resurser till företagshälsovården. En mer balanserad fördelning mellan avlönat och oavlönat arbete är centralt för att nå ett mer jämställt samhälle. Forskning visar att välfärdstjänsternas räckvidd och kvalitet påverkar kvinnors möjlighet till arbete. Ett exempel är att arbetslösa kvinnor med småbarn har ökad sannolikhet att hitta arbete när man har tillgång till barnomsorg.10 I vårt budgetförslag avsätts resurser för att bygga ut barnomsorg , nätter och . Det stärker kvinnors möjligheter att jobba som barnen får trygghet och kontinuitet. Detta är särskilt viktigt för kvinnor som arbetar i serviceyrken där det är vanligt med kvälls- och helgarbete. Detta står i skarp kontrast till regeringens vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng, som försvårar eller försenar etableringen på arbetsmarknaden för kvinnor med en svag ställning på arbetsmarknaden. En äldresatsning i vården genomförs. En säker och samordnad vård för äldre är viktig för att undvika att de äldres barn ska behöva lämna ett aktivt arbetsliv för vård av föräldrar. Ungefär 100 000 personer anger vård av anhörig som främsta skäl till att de gått ned i arbetstid eller helt slutat arbeta. De allra flesta av dessa är kvinnor. Den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen slopas. Det minskar risken för att anställa personer som har varit sjukskrivna. Det är gynnsamt för både kvinnor och män som har varit sjukskrivna och som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. näringspolitiska insatser genomförs för att skapa fler jobb åt kvinnor och män. Några av reformerna är sannolikt särskilt viktiga för kvinnor. Ett sådant exempel är nyföretagargarantin, ett stöd för företagare som har bärkraftiga affärsidéer men som saknar startkapital eller tillräckliga säkerheter. I denna motion föreslår vi ett sysselsättningspolitiskt ramverk. Ett mål är att kvinnors sysselsättningsgrad ska öka. Vi bedömer att det kommer att bidra till att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Fördelningseffekt av Socialdemokraternas förslag I budgetmotionen genomförs ett antal inkomstförstärkningar som särskilt förbättrar kvinnors ekonomiska situation. Ett sådant exempel är att underhållsstödet förbättras. påverkar nedskalningen av jobbskatteavdraget för miljoninkomster i huvudsak män. har gjort en fördelningsanalys uppdelad på kvinnor och män av förslagens samlade effekt. Analysen mäter effekten av att genomföra Socialdemokraternas politik . Analysen visar att kvinnor gynnas något mer än män av Socialdemokraternas förslag. Innan hänsyn har tagits till höjningen av barnbidraget, växer kvinnors nettoinkomst med i genomsnitt medan effekten för män är . Socialdemokraterna lade fast det finanspolitiska ramverket – med överskottsmål, utgiftstak, balanskrav på kommunerna och en sammanhållen budgetprocess – efter den svenska 1990-talskrisen. har tjänat väl. anslöt sig även till denna ordning. Den breda uppslutningen bakom ramverket har varit en styrka för under finanskrisen. Ordning och reda i statens finanser har varit en av viktigaste konkurrensfördelar. Men denna konkurrensfördel går lätt förlorad om ramverket ignoreras. För att minska den offentliga skulden och skapa en buffert för att möta den demografiska utvecklingens kommande påfrestningar på de offentliga välfärdssystemen har ett överskottsmål. Överskottsmålet innebär att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på av BNP över en konjunkturcykel. Det betyder att konjunkturnedgångar kan mötas med en mer expansiv politik – så länge som finanspolitiken stramas åt när konjunkturen stärks. Över tid ska underskott och överskott ligga på en nivå som är förenlig med målet. Regeringen uppger att den står fast vid överskottsmålet. förmår man inte leva upp till detta. Överskottsmålet nås inte. Vår hållning är att regler ska efterlevas. Eventuella förändringar av överskottsmålet bör utredas i god ordning och annonseras i förväg – inte smygas igenom i det tysta. Uppföljning av de budgetpolitiska målen Det finanspolitiska ramverket har tjänat väl. Ordning och reda i de offentliga finanserna är en viktig konkurrensfördel för . Grunden för detta är att de regelverk som satts upp också efterlevs. Regeringen begränsar utgifterna och överskrider inte utgiftstaken. Det är bra. Därför fokuserar den nedanstående uppföljningen på uppfyllelsen av överskottsmålet. För att utvärdera uppfyllelsen av överskottsmålet har regeringen själv valt att upprätta tre indikatorer: Det historiska tioårssnittet, det konjunkturjusterade sparandet samt en sjuårsindikator som mäter sparandets utveckling över budgetåret, de tre föregående åren och de tre följande åren. Regeringen fann redan i förra årets budgetproposition att den föreslagna politiken inte var förenlig med överskottsmålet. Om det bakåtblickande tioårssnittet konstaterades: –2011 motsvarade det finansiella sparandet i den offentliga sektorn i genomsnitt av BNP. Sparandet låg med andra ord något under målsatt nivå. Figur 25: Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet –0,6 –1,2 –1,5 –0,8 –0,6 –0,4 Källa: Budgetpropositionen . Om sjuårsindikatorn konstaterades, likaledes, att Om vikt tillmäts både den ojusterade och den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn förefaller det finansiella sparandet ligga något under överskottsmålet. Även det strukturella sparandet pekar i samma riktning: Denna indikator pekar på ett sparande som ligger under målet och nästa. Regeringen bedömde själv att reformutrymmet i budgetpropositionen var väl tilltaget: Sammantaget visar indikatorerna som används för att följa upp överskottsmålet på ett finansiellt sparande som ligger något under målet 2012–2014. har de indikatorer regeringen använder för att utvärdera måluppfyllelsen sjunkit ytterligare. Samtliga ligger långt ifrån den målsatta nivån. I budgetpropositionen finner regeringen att ingen av indikatorerna är i närheten av nivån (se tabell ovan). Sjuårsindikatorn är negativ. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att Om vikt tillmäts både den ojusterade och den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn ligger det finansiella sparandet av BNP samtliga år. Vidare konstateras följande: Det strukturella sparandet bedöms vara lägre än av BNP 2012–2015 för att sedan öka till något 2017. Denna indikator pekar således på ett sparande som ligger under överskottsmålets nivå fram vid en oförändrad politik, utöver de åtgärder som föreslås i denna proposition. Ett är tydligt: Enligt de indikatorer regeringen själv fastställt för att följa upp måluppfyllelsen är den förda politiken inte förenlig med överskottsmålet. En alternativ metod för att stämma av den förda politiken mot det finanspolitiska ramverkets mål är att tillämpa en helt framåtblickande utvärdering. En sådan beskrivs utförligt i budgetpropositionen för 2011.11 I beskrivningen framhåller regeringen att reformutrymmet beräknas utifrån att det vid prognosperiodens slut ska finnas en kvarvarande säkerhetsmarginal i förhållande till överskottsmålet. Säkerhetsmarginalen motiveras av att BNP-gapen vanligtvis inte är symmetriska, risken för en oväntad konjunkturnedgång samt att den genomsnittliga revideringen av det strukturella sparandet är betydande. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att en rimlig säkerhetsmarginal till överskottsmålet för det strukturella sparandet uppgår till av BNP. Det innebär att det strukturella sparandet bör uppgå till vid prognosperiodens slut. I budgetpropositionen förutses det strukturella sparandet vid prognosperiodens slut ligga på av BNP – långt under den nivå om som fastställts tidigare. Det är viktigt att notera att regeringen reviderat sin syn på BNP-gapen, och anser att de är mindre asymmetriska. Detta skulle i sig tala för en något lägre säkerhetsmarginal vid horisonten. Dock kvarstår regeringens övriga motiv för den högre säkerhetsmarginalen. Det är tydligt att regeringens egen framåtblickande utvärdering av måluppfyllelse – tillämpad på det sätt som regeringen angav – inte heller visar att den förda politiken är förenlig med överskottsmålet. Regeringens har tre expertmyndigheter som stämmer av den förda politiken mot det finanspolitiska ramverket – , och . noterar att överskottsmålet nås inte. Rådet konstaterar vidare att de indikatorer regeringen redovisar pekar på att överskottsmålet inte uppnås. Rådets bedömning, liksom beräkningar från såväl som , visar att det kommer att ställas stora krav på finanspolitiken för att målavvikelsen ska kunna korrigeras. För att upprätthålla trovärdigheten för det finanspolitiska ramverket bör regeringen presentera en tydlig plan för hur överskottsmålet ska kunna nås under den konjunkturcykel som är relevant för måluppfyllelsen. Enligt bedömning finns det inget långsiktigt reformutrymme. Ofinansierade åtgärder i höstens budget kräver därför motsvarande besparingsåtgärder framöver om överskottsmålet ska uppfyllas. konstaterar: Överskottsmålet nås inte. Indikatorerna för utvärdering av överskottsmålet visar att målet inte nås . För att målet ska nås krävs skattehöjningar eller utgiftsminskningar. Expertmyndigheterna är eniga: Överskottsmålet nås inte. Regeringen har överskattat reformutrymmet. Överskottsmålet medger inte de stora ofinansierade skattesänkningar som föreslås i budgetpropositionen. Full sysselsättning är den ekonomiska politikens viktigaste mål. Men under har haft högre arbetslöshet och lägre sysselsättning, även i perioder med stark BNP-tillväxt, än vad som var fallet före 1990-talskrisen. Figur 26: Arbetslöshet i EU:s medlemsländer Källa: , senaste säsongsjusterade månadsuppgift, . Full sysselsättning är ett läge när alla som kan och vill arbeta också hittar ett arbete. Men det räcker inte med låg arbetslöshet. För att begreppet full sysselsättning ska vara meningsfullt som målsättning krävs att sysselsättningsgraden är hög. Många måste både vilja och kunna arbeta. För att den samlade ekonomiska politiken ska ta tydligare steg mot full sysselsättning behöver ett sysselsättningspolitiskt ramverk utvecklas. Ett sysselsättningspolitiskt ramverk med ett övergripande mål tydliggör politikens inriktning. Det stärker styrningen inom regeringskansli och myndigheter för att lyfta fram nya förslag som verkar i riktning mot måluppfyllelse. ska följa utvecklingen i sysselsättningsgraden för såväl kvinnor som män, antalet arbetade timmar och arbetslösheten. Det sysselsättningspolitiska ramverket ska byggas kring ett tydligt mål för jobben: ska öka antalet människor som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin så mycket att vi når lägst arbetslöshet i EU. Ökad jämställdhet är viktigt för ökad sysselsättning. är sysselsättningsgraden bland män betydligt högre än bland kvinnor. Både när man mäter hur stor andel av kvinnor och män som arbetar; men framför allt om man tar hänsyn till att kvinnor generellt sett har kortare arbetstid än män. Det är inte förnuftigt. Kvinnors sysselsättning ska öka. Ett ambitiöst mål ska följas av en kraftfull politik med fokus på jobben. Då krävs ordning och reda i de offentliga finanserna, en aktiv näringspolitik, investeringar i människors kunskaper och kompetens och en fungerande välfärd. I ett internationellt perspektiv har starka statsfinanser, vilket till stor del förklaras av det finansiella ramverk som tidigare socialdemokratiska regeringar utarbetade. För att bedöma värdet på statens förmögenhet räcker det emellertid inte med att enbart se till statens finansiella ställning. För att bedriva en väl avvägd ekonomisk politik måste man även beakta hur värdet på de statliga reala tillgångarna, det vill säga vägar, järnvägar och annat fysiskt kapital i statlig ägo, utvecklas. Värdet på den offentliga kapitalstocken beror av investeringsbeslut som tagits under en betydande tidsrymd. För att analysera behovet av ökade investeringar behöver man därför studera utvecklingen i ett längre historiskt perspektiv. Sedan ungefär har de offentliga investeringarna stabiliserats kring av BNP. För att på bästa sätt följa hur de offentliga investeringarna utvecklas behöver investeringarna tydligt redovisas. Vi föreslår att en investeringsplan över de samlade offentliga investeringarna ska biläggas budgetpropositionen. Planen ska redovisa i närtid genomförda, nu pågående samt planerade offentligt finansierade investeringsprojekt. Investeringsplanen ska redovisas som utgiftstaken fastställs. Investeringsplanen ska redovisas både i absoluta tal och som andel av den samlade ekonomin. Kapitalstockens utveckling ska särskilt belysas. Figur 27: Arbetslöshet i EU15 Figur 28: Ungdomsarbetslöshet i EU15 Socialdemokraternas bedömning av reformutrymmet Regeringens politik har fjärmat sig från överskottsmålet. Att i ett slag återgå till en bana som är förenlig med målet skulle innebära en mycket kraftig åtstramning – vilken skulle äventyra återhämtningen i ekonomin och på arbetsmarknaden. Det finns ingen anledning att i rådande konjunkturläge genomföra en så kraftig åtstramning. Regeringen borde emellertid ha noterat den systematiska avvikelse från målet som uppstått och anpassat politiken till detta. föreslår regeringen ofinansierade reformer för . Det är inte förenligt med överskottsmålet. Regeringen borde i stället föreslå en mindre volym ofinansierade reformer – vilket skulle innebära förbättrad måluppfyllelse. Vi föreslår i stället reformer motsvarande . Det innebär att vi föreslår en något stramare politik än regeringen. innebär våra förslag mer kraftfulla investeringar i jobb och utbildning, vilket stärker möjligheterna till en återhämtning på arbetsmarknaden. Med en något stramare politik som är mer fokuserad på jobb kan ekonomin snabbare närma sig en bana som är förenlig med överskottsmålet. Våra förslag innebär starkare offentliga finanser och bättre måluppfyllelse. För att förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter infördes ett system med utgiftstak för staten. Sedan systemet infördes har utgiftstaken klarats samtliga år och bidragit till sunda offentliga finanser. Socialdemokraterna föreslår att utgiftstaket för åren 2014, 2015 respektive 2016 ska uppgå till 1 127, 1 147 respektive . En aktiv näringspolitik genom strategisk samverkan Vårt mål är att ha EU:s lägsta arbetslöshet . Då måste fler jobb skapas. Det kräver en aktiv näringspolitik – med insatser för stärkt samverkan, bättre innovationsklimat, bättre förutsättningar för att starta företag och att få dem att växa samt bättre förutsättningar för företagen att exportera och att exportera till allt större marknader. är ett av världens mest öppna, innovativa och konkurrenskraftiga länder. Frihandel och globalisering skapar stora möjligheter för och svenska företag. Vi Socialdemokrater vill stärka innovationsklimat och därmed skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram. Vi ser med oro på att nu sjunker i ranking över konkurrenskraft. är för litet för stora motsättningar. För att ska stå starkt i den internationella konkurrensen krävs ett väl utvecklat samarbete mellan politik, näringsliv, fackliga organisationer och akademi. Näringslivet är inget särintresse. Samverkansmodeller mellan det privata och offentliga har historiskt varit mycket viktiga för att driva på utvecklingen i . Konkurrenskraften i näringslivet främjas av långsiktighet i investeringar och ägande. Socialdemokraterna avser att se över hur långsiktiga investeringar kan premieras framför spekulation och kortsiktighet. Samverkan är centralt för att se till att forskning och utveckling (FoU) blir till kommersiella produkter. En viktig förklaring till att alltför få idéer blir till kommersiella svenska produkter och tjänster är brister i samordningen av offentliga och privata resurser till FoU och riskkapital. Därför är det nödvändigt att utveckla modeller för en bättre strategisk samverkan mellan politik, akademi och näringsliv. Vi vill utveckla samverkansformer som främjar innovation, export och fram- och tillväxten av företag. behöver en aktiv näringslivspolitik för att skapa fler jobb. Vi stärker förutsättningarna för innovation, export och tillväxten hos små och medelstora företag. Socialdemokraterna vill inrätta ett nationellt innovationsråd direkt underställt statsministern. I rådet samlas representanter från näringsliv, akademi och arbetsmarknadens parter. Det nationella innovationsrådet kommer att fungera som en ny infrastruktur för att löpande utbyta erfarenheter, identifiera nya utmaningar och föreslå nya initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. kommer att ha en jämställd sammansättning. Ett tidigt uppdrag för det nationella innovationsrådet blir att identifiera ett antal övergripande områden där det behövs samverkansprogram. Det ska handla om näringar, teknologier och utvecklingsområden där har möjlighet att inta en världsledande ställning, och där offentliga insatser tillsammans med insatser från näringslivet kan förbättra position. Ett annat uppdrag för det nationella innovationsrådet blir att lägga fast de strategiska utgångspunkterna för den nya fonden för finansiering i tidiga skeden. För att stödja innovationsklimatet i hela landet vill vi knyta regionala utvecklingsråd till det nationella innovationsrådet för samverkan och insatser på regional nivå. För ett litet exportberoende land som är det nödvändigt att det finns ett fungerande och väl utvecklat samarbete mellan politik, näringsliv och akademi. Samverkansmodeller mellan det privata och offentliga har historiskt varit viktiga för den svenska samhällsutvecklingen. Därför vill vi i dialog med näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle – både inhemska och globala. Det nationella innovationsrådet ska peka ut den övergripande inriktningen och viktiga näringar och samhällsutmaningar där innovations- eller konkurrenskraften behöver stärkas. Utifrån detta tillsätts ett samverkansprogram för berörd bransch eller samhällsutmaning där näringsliv, akademi och politik inom berörda sektorer diskuterar vad som mer konkret behöver göras och tar fram förslag på åtgärder. Värd för dessa samverkansprogram är , som också får del av de resurser som knyts till programmen. Ansatsen i samverkansprogrammen är att framtidens samhälleliga möjligheter och utmaningar, rätt hanterade, innebär betydande möjligheter att stärka svensk konkurrenskraft och därmed en möjlighet att skapa nya arbetstillfällen. Programmen ska samfinansieras mellan näringsliv och samhälle. Beroende på programmets omfattning och inriktning kan de komma att löpa under ett flertal år. Identifieringen av vilka områden som borde bli föremål för strategisk samverkan kommer att diskuteras inom innovationsrådet. Vi kan dock redan nu adressera två viktiga utmaningar som kommer att mötas med samverkansprogram. Världens länder måste samla sig för att möta klimatutmaningen och de snabbt stigande råvarupriserna. Råvarupriserna har ökat kraftigt och lite tyder på att vi sett slutet på denna trend. En ökad användning av resurssnål teknik och gröna energikällor är inte längre bara en fråga om moraliskt ansvarstagande utan också en konkurrensfördel som växer sig allt starkare. Svenska samhällsplaneringsmodeller ger möjligheter för en klimatsmart stadsplanering. Här finns viktiga möjligheter till kunskapsintensiv tjänsteexport. Svenska företag ska både vara ledande när det gäller energieffektivisering och att utveckla och använda resurssnål teknik. Den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning ställer stora krav på hela vård- och omsorgssektorn. Det är en utmaning som delar med hela . Vi ser även att den globala efterfrågan på sjukvårdsrelaterade varor och tjänster ökar liksom behovet av nya produkt- och processinnovationer. har tappat både forskning och industriell kapacitet inom Life Science under en följd av år. Därför behövs en tydlig strategi som identifierar våra styrkeområden, stärker den medicinska forskningen och kan sätta in insatser för att stärka och utveckla det svenska Life Science-klustret. Häri ligger en stor exportpotential för svenska företag och möjlighet till högkvalificerade arbetstillfällen. Vi avsätter 2014 för start av samverkansprogram mellan näringslivet, akademin, arbetstagarorganisationerna och politiska beslutsfattare. De första programmen ska adressera de möjligheter som öppnar sig inom Life Science och klimatutmaningen. Programmen ska löpa och därmed omfatta . Innovationsfond för tidiga skeden behöver öka den kommersiella utväxlingen på satsade resurser i FoU. Ett innovativt tillväxtföretag går normalt igenom en fas där behovet av kapital inte möts av privata investerare. Studier har visat att i jämförelse med flera andra jämförbara länder har sämre tillgång till kapital under de allra tidigaste faserna, där behovet av finansieringsstöd är som störst. Därför vill Socialdemokraterna avsätta i en ny fond för investeringar i tidiga skeden. Målet är att den nya fonden ska arbeta flexibelt och i samverkan med aktörer runt om i landet hitta fungerande lösningar för att tillfredsställa behovet av finansiering i tidiga skeden. Närmare inriktning och förutsättningar för den nya fonden blir en fråga för det nationella innovationsrådet att lägga fast. De regionala utvecklingsråden blir viktiga aktörer för att bygga en fungerande infrastruktur för denna finansiering i tidiga skeden. Dagens statliga riskkapitalsystem är ineffektivt organiserat och behöver struktureras om. Det består av ett flertal aktörer som bitvis överlappar och konkurrerar med varandra. På grund av snäva låsningar till bransch eller geografiskt område används stora delar av kapitalet inte alls. Vi vill se över den statliga riskkapitalförsörjningen. Den nya innovationsfonden kapitaliseras genom att outnyttjade resurser hos Fouriertransform förs till den nya fonden. Befintliga investeringar inom Fouriertransform berörs inte. Vi föreslår att det inrättas en marknadskompletterande fond för finansiering i tidiga skeden. För att öka den kommersiella utdelningen på satsade resurser avsätts i den nya fonden. Fonden kapitaliseras genom att outnyttjade resurser hos Fouriertransform förs till den nya fonden. Stat, kommun och landsting upphandlar varor och tjänster till ett värde av . Brister i kompetens hos upphandlande myndigheter har konstaterats, liksom möjligheten att den offentliga upphandlingen kan bli mer innovationsdrivande.