mot · H2021882 · 2014-11-10 00:00:00 — Svensk Mellanösternpolitik för och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det till den högsta utrikespolitiska prioriteringen att stoppa IS (Islamiska staten) framfart i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på EU-nivå bör verka för att fler medlemsstater tar ansvar för flyktingar från och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för ett ökat europeiskt humanitärt stöd till de drabbade flyktingområdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska erbjuda kurderna militärt stöd för att skydda deras fronter och pressa tillbaka IS (Islamiska staten). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör stödja en process för att överbrygga motsättningarna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i utrikes- och biståndspolitiken bör prioritera skyddet av minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör stödja en utveckling mot regionalt självstyre för assyrier, syrianer och kaldéer på i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör stödja den demokratiska process mot en eventuell självständighet som pågår i KRG. Situationen i , särskilt vad gäller och , har förvärrats avsevärt bara . staten (IS, tidigare ) framfart i , och har orsakat och orsaker stort mänskligt lidande i regionen. måste möta detta med en tydlig utrikespolitik. Vi kan inte vända bort blicken från den ondska som sprider sig. Stoppandet av IS framfart kräver militära medel Att stoppa IS framfart ska vara den svenska utrikespolitikens högsta prioritet, och vår analys är att det bara kan ske med militära medel. har genom en internationell koalition av arabiska och europeiska stater inlett riktade flyganfall mot IS i och . Det har visat sig vara nödvändiga åtgärder för att bistå de kurdiska och irakiska styrkorna på marken. bör stödja den internationella koalitionen mot IS med militära medel. Det kurdiska regionala styret, KRG, har militära styrkor som behöver omvärldens stöd. KRG är bland annat i behov av tunga vapen och militär träning. , , och ger militärt stöd till . ska erbjuda kurderna militärt stöd för att skydda sina fronter och pressa tillbaka IS. Den humanitära katastrofen behöver även mötas med humanitärt stöd. Flyktingströmmarna från och fortsätter att växa till följd av det upptrappade våldet. Därtill tillkommer problem i form av sjukdomar, trauman, bristande sanitet och livsmedelsbrist. De flesta flyktingmottagarna har varit och grannländer. Men även den kurdiska regionen i har tagit ett stort ansvar. bör på EU-nivå verka för att fler medlemsstater tar ansvar för flyktingar från dessa regioner. Därtill bör även vara pådrivande i EU för ett ökat humanitärt stöd till de drabbade flyktingområdena. Assyrier/syrianer/kaldéer, Nineveslätten och skydd för minoriteter IS framfart har också visat hur bräcklig sammanhållningen i är. IS har till en del stöd av vissa sunniaraber som känner ett djupt missnöje med den shiitiska dominansen i landet. Även kurder, assyrier, syrianer samt kaldéer och andra minoritetsfolk i har haft återkommande missnöje med centralregeringen i . Ett stabilt och fredligt kommer inte att kunna byggas om inte det irakiska politiska systemet blir mer inkluderande. bör stödja en process för att överbrygga motsättningarna i landet. bör i allmänhet i utrikes- och biståndspolitiken prioritera skyddet för minoritetsgrupper. I handlar det exempelvis om ett ökat regionalt självstyre även för assyrier/syrianer/kaldéer på . Ett regionalt styre för minoritetsfolken på aviserades av , men på grund av IS invasion har arbetet med att etablera ett självstyre inte kunnat verkställas. Assyrier/syrianer/kaldéer på i bör ges självstyre över sina historiska områden. Skydd i närtid kan säkras genom en skyddszon och på kan dessa grupper utveckla området bättre utifrån egna önskemål. Även här bör agera inom EU för att få ökad kraft bakom orden. Framtiden för KRG och den kurdiska minoriteten Trots att dras allt djupare ned i sekteristiskt våld går utvecklingen i KRG framåt. Den utvecklingen bör bejaka. KRG har sedan fall 2003 byggt stabila samhällsinstitutioner och skapat ekonomisk utveckling. meddelade KRG:s president att en folkomröstning ska hållas om regionens självständighet. Steget till självständighet för Kurdistanregionen är inte särskilt stort. KRG har en regering, institutioner och sköter efter förmåga säkerheten i området. Där finns stora oljetillgångar med en exportpotential på över en miljon fat per dag. Det politiska ledarskapet är pragmatiskt och den muslimska traditionen begränsar extremismen. Regionen har ett eget parlament med fem större partier, flera mindre partier samt 14 platser kvoterade för minoriteter. Utrikes- och säkerhetspolitiken är västorienterad. Relationerna mellan och KRG är goda. Flera svenska ministrar har varit på officiella besök i och möten har hållits på talmansnivå och mellan riksdagsdelegationer. har i praktiken bilaterala relationer med Kurdistanregionen. Dem ska vi värna och utveckla. bör därför stödja den demokratiska process mot en eventuell självständighet som pågår.