ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022741 · 2014-11-10 00:00:00 — Höjda åldersgränser i studiemedelssystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiemedelssystemet. För att ska kunna möta framtida utmaningar krävs att människors vilja att arbeta längre uppmuntras och tas till vara. Då krävs det att vi utvecklar olika vägar till att stärka det livslånga lärandet och ge individen möjlighet att under hela arbetslivet utveckla sin kompetens. som kunskapsnation behöver underlätta och främja allas vilja att oavsett ekonomisk bakgrund studera på akademisk nivå. Dagens studiemedelssystem är uppbyggt för att skapa goda möjligheter för alla , men präglas av tanken att man efter 45 börjar trappa av rätten till studielån utifrån bilden av arbetslivets längd. Om allt fler nu arbetar allt längre måste det gamla synsättet revideras. Det understryks även av betänkande om åtgärder för ett längre arbetsliv. Från har möjligheten att studera förlängts med både vad gäller avtrappning (45–) och den övre gränsen för att få studiemedel (54–). När den senaste ändringen gjordes 2006 förlängdes tiden med och om nu gränser ska finnas bör samma göras . Det vore motiverat att pröva en justering i avtrappningen till att börja vid och övre gränsen dras vid . Målet bör vara att avskaffa fokuseringen vid åldersgränser.
mot · H2022742 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pröva förutsättningarna för en fungerande gränsöverskridande norsk-svensk kollektivtrafik så att pendlingen underlättas mellan våra länder. arbetsmarknadsområde ökar i betydelse för och dess invånare. Det norsk–svenska samarbetet mellan företag, kommuner och regioner fördjupas och bidrar i större utsträckning till integration och tillväxt. Norska investerare etablerar sig i som alltfler värmlänningar pendlar till arbete i . kommun ingår funktionellt i arbetsmarknadsregion och betraktas av många som en av stora framtidsmöjligheter. Samma sak gäller för till exempel och Helgeland i . Här sker en omfattande veckopendling för många som jobbar och studerar men utbytet är även stort när det gäller turism, investeringar och samarbete mellan kommuner. Pendlingen beräknas även öka då det pågår en stor expansionstakt i Helgeland när det gäller investeringar i infrastruktur och handel. Det kommer i sin tur att påverka då det kommer att behövas än mer arbetskraft på den norska sidan. möter det fördjupade samarbetet flera gränshinder. Ett är hur vi kan få till en gemensam och gränsöverskridande regional kollektivtrafik. sker en stor del av pendlingen med bil då det saknas bra och samordnad kollektivtrafik över gränsen. En orsak till detta är olika lagstiftning och myndighetstillämpning. och regioner har tillsammans med och arbetat för att få till en fungerande busslinje mellan och . Dessvärre har försöken ännu inte resulterat i någon konkret trafiklösning på grund av våra länders olika sätt att organisera och finansiera kollektivtrafiken. En fungerande kollektivtrafik över gränsen skulle fördjupa samarbetet och bidra till att stärka den regionala utvecklingen. För att nå dit är det angeläget att olika myndigheter och politiska nivåer i både och samarbetar för att harmonisera regelverk och tillämpning för hur den gränsöverskridande kollektivtrafiken ska finansieras och organiseras. rtill regeringen tillkännager som sin mening att omgående vidta de åtgärder som krävs för att medverka till en fungerande gränsöverskridande norsk-svensk kollektivtrafik så att pendlingen underlättas mellan våra länder.
mot · H2022743 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra beslutet om att erkänna med anledning av betänkande 2012/13:UU8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att den utlovade folkomröstningen i genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka biståndet till de västsahariska flyktinglägren. riksdags beslut, av , om att bör erkänna den saharisk-arabiska republiken i och att även verka för detta inom EU, bör fullföljas. Det är anmärkningsvärt att den tidigare alliansregeringen, trots tydligt uttalade vilja i frågan, inte agerade för att genomföra beslutet. bör enligt vår mening respektera den demokratiska processen och förhålla sig till majoritetsförhållanden. Eftersom det ovannämnda beslutet fattades av en rödgrön majoritet stödd av , och eftersom att det nu är de rödgröna som innehar regeringsställning, borde det emellertid inte längre finnas något hinder kvar för ett erkännande. ser därför förväntansfullt fram emot att regeringen visar handlingskraft i denna fråga som det faktiskt finns majoritetsstöd för – till skillnad från det omdömeslösa erkännandet av . Vi vill betona att den bästa vägen mot självständighet för visserligen är att fredsförhandlingarna genomförs och folkomröstningen kommer till stånd så att västsaharierna själva får avgöra sin framtid. visar enligt oss dock inga tecken på att vilja samarbeta med västsaharierna, deras exilregering, eller att bidra till en folkomröstning. Tvärtom sköter man den humanitära situationen i området mycket dåligt. Det är därför enligt oss viktigt att och EU sätter ökad press på för att landet inte ska fortsätta att förhala och försvåra för en framtida folkomröstning. Situationen i flyktinglägren är dessutom så pass allvarlig, och västsaharierna har väntat på en folkomröstning om självständighet , att man rentav kan tala om att det uppstått en desperation. Vi menar därför att det inte längre finns någon annan utväg än att sätta ytterligare press på genom att och andra länder redan nu erkänner som suverän stat. Det finns en exilregering i , ett fungerande styre över det område som inte är ockuperat och de har kämpat för sin självständighet utan att ta till vapen. bör av samma skäl även verka för att erkännande, eller en folkomröstning, inom ramen för EU. Europeiska unionen kan exempelvis sätta press på genom att omförhandla fiskeavtal med samt ställa krav på att landet upphör med sina folkrättsliga brott gentemot västsaharierna. Slutligen är den humanitära situationen för de tusentals västsahariska flyktingar som befinner sig i flyktingläger i som sagt även mycket svår. har därför länge förespråkat ökade medel till UNHCR och humanitärt arbete för att tillgodose de stora behov som finns i de många flyktinglägren. Därför är det också vår mening att regeringen bör utöka det humanitära biståndet till just de västsahariska flyktinglägren i .
mot · H2022746 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett lagstadgat krav på systematisk dokumentation vid kommunala arbetsmarknadsinsatser. av landets kommuner har en arbetsmarknadsenhet. Flera miljarder kronor av skattebetalarnas pengar satsas på arbetsmarknadspolitiska åtgärder i regi. Enligt IFAU och , forskare vid på , finns det mycket som tyder på att en majoritet av de kommunala insatserna är i det närmaste verkningslösa. Några säkra slutsatser är dock svåra att dra eftersom forskningen på området är mycket bristfällig. Detta beror i sin tur till stor del på att endast en begränsad del av verksamheterna dokumenteras och på att det saknas enhetlighet och systematik i de fall där dokumentation faktiskt sker. Att kunna utvärdera och jämföra effekterna av skattefinansierade insatser är oerhört viktigt både av instrumentella skäl och av respekt för skattebetalarnas pengar. Väljarna måste ges möjlighet att vid val utkräva ansvar. har tidigare framfört önskemål om införandet av ett lagstadgat krav på samlad och systematisk dokumentation med likvärdiga register, nationell rapportering etc. anser att bör ge regeringen tillkänna som sin mening att ett sådant lagstadgat krav på dokumentation av kommunala arbetsmarknadsinsatser bör införas.
mot · H2022747 · 2014-11-10 00:00:00 — Utbyggnad av mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i mellan och . har uppgraderats till . Detta föranleder att titta närmare på möjligheterna till investeringar för att skapa motorväg/mötesfri 2+2-väg på sträckan – . Vägsträckan är viktig för att skapa goda förutsättningar för näringslivet att växa men även för att skapa goda kommunikationer för pendling till och från arbete och studier. För turismen är vägen viktig, speciellt kring högtider och vinterhalvåret samt för den stora och tunga industri som finns belägen efter vägsträckan. och är viktiga industritäta län för .
mot · H2022748 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stegvis avveckla presstödet. Det svenska presstödet kom till när mediekonsumtionen och marknaden såg helt annorlunda ut. kommer svenska skattebetalare att ha betalat , mätt i dagens penningvärde, till olika mediekoncerner. Presstödet är inte bara otidsenligt utan det snedvrider även konkurrensen på marknaden och hämmar tillväxten av egenfinansierade tidningar. Bakgrunden till stödet har varit att man utan det skulle få en allt för likriktad marknad och att det behövs stöd till tidningar för att kunna behålla en mångfald på området. Mot bakgrund av den digitala revolutionen håller inte detta argument längre. Man kan på internet ta del av forum, bloggar och nättidningar som helt utan statligt stöd bidrar till mångfald. Vi har också sett en utveckling med allt fler gratistidningar som läses av fler personer än de presstödsberättigade tidningarna. Det föreligger således ingen risk för ett mer likriktat medieklimat om presstödet avvecklades. Som lagstiftare måste grunden vara att handskas ansvarsfullt med skattebetalarnas pengar, vilket gör det svårt att motivera att stora och ofta välkapitaliserade koncerner ska tilldelas hundratals miljoner ur statskassan . Fri konkurrens bör råda även för dagstidningarna och det är rimligt att tidningar precis som företag får förlita sig på konsumenternas efterfrågan. har även slagit fast att presstödet begränsar en effektiv konkurrens på marknaden och riskerar att leda till att tidningarna har svagare incitament att effektivisera sin produktion. Presstödet för lågfrekventa tidningarna är måhända ännu svårare att motivera. Stödet betalas ut till små och ofta tydligt politiserade tidskrifter med mycket små läsekretsar. Att staten finansierar öppet kommunistiska och andra extremistiska tidskrifter borde ha mycket begränsad folklig förankring. I förlängningen skulle det gagna inte bara skattebetalarna utan även mediesverige om presstödet stegvis avvecklades .
mot · H202275 · 2014-11-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att förbättra järnvägen på . är viktigt för tillväxten i hela . Fungerade väg- och järnvägsförbindelser mellan och övriga är förutsättningar för blomstrande handel, turism och arbetspendling även på småorter. blev både motorväg och järnväg med dubbelspår färdigt mellan och . Det var en viktig satsning i som har skapat en positiv befolkningsutveckling på orterna vid den nya väg- och järnvägen. Vägförbindelserna mellan och norra har väsentligt förbättras i och med utbyggnaden av till motorväg. blir sista etappen klar som binder samman , och med motorvägen hela vägen. Mitt i stråket mellan och finns , med stor utvecklingspotential. Järnvägsförbindelserna mellan och på är dock eftersatta. De behöver förbättras för att öka kapaciteten av person- och godstrafiken, och för att korta restiderna. Det skulle leda till minskad miljöbelastning och skapa en mer dynamisk arbetsmarknad i . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2022750 · 2014-11-10 00:00:00 — Alla elevers rätt till höskolebehörighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gymnasieprogram återigen ska ge grundläggande behörighet till högskolestudier. Sedan den nya gymnasieskolan infördes har antalet sökande till de yrkesinriktade programmen minskat. Detta är oroväckande men förståeligt. När man är är man för ung för att bestämma sig för vad man ska ägna sig åt resten av livet. De flesta vill hålla så många vägar öppna som möjligt. Kanske vill man börja jobba efter gymnasiet, eller kanske vill man studera vidare på högskolan. Eller kanske vill man jobba ett tag och sedan söka vidare till högskolan. Med den nya gymnasieskolan är det inte längre möjligt. Därför väljer många ungdomar som egentligen hellre skulle vilja gå ett yrkesinriktat program ett teoretiskt program för att inte dörren till högre utbildning ska vara stängd. Många gymnasieskolor erbjuder eleverna på de yrkesinriktade gymnasieprogrammen att läsa utökad kurs för att nå högskolebehörighet, men det är något som för de allra flesta inte är ett alternativ. Den nya gymnasieskolan som infördes under alliansregeringen stänger vägar för framtidens undersköterskor och industriarbetare att söka in på högskolan i yrket för att vidareutbilda sig till sjuksköterskor eller ingenjörer. Den begränsar människors framtid och är ett hot mot att ska få arbetskraft med rätt utbildning. Kravet på utbildning ökar på arbetsmarknaden. misslyckas vart femte rekryteringsförsök på grund av att företagen inte kan hitta rätt kompetens. Det visar att vi har allvarliga rekryteringsproblem i . är en liten ekonomi i utkant. Grunden för vår konkurrenskraft måste vara en hög utbildningsnivå och en arbetskraft med hög kompetens. Problemet med social snedrekrytering till högskolan kvarstår. Det är mindre sannolikt att personer från hem med låg utbildningsnivå påbörjar högskolestudier än personer från akademikerhem. Den är därför angeläget att alla gymnasieprogram ger behörighet att gå vidare till högskolestudier och att arbetslivserfarenhet premieras vid antagningen till högre utbildning.
mot · H2022751 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att insulinpumpar ska garanteras inom ramen för läkemedelsförmånen. I finns omkring 50 000 personer som drabbats av diabetes typ 1 och av dessa är drygt 8 000 barn . Diabetes typ 1 är en autoimmun sjukdom som slår ut kroppens egen tillverkning av hormonet insulin. Sjukdomen är kronisk och det finns inget botemedel eller något vaccin – utan insulin dör personen. Modern behandling av diabetes typ 1 sker genom så kallad flerdosbehandling, vilket för de allra flesta innebär att insulin tillförs kroppen genom flera dagliga injektioner med en så kallad insulinpenna. Ungefär 9 000 personer använder istället en insulinpump, som förskrivits av läkare efter en sedvanlig medicinsk bedömning. Syftet med förskrivningen av en insulinpump är att ge en bättre blodsockerkontroll och att undvika kraftigt svängande blodsocker – något som annars kan påverka den dagliga livsföringen mycket. Insulinpumpen har omfattats av läkemedelsförmånen och varit kostnadsfri för den enskilde. En pump kostar ca och livslängden är . Grunden till kostnadsfriheten har varit att insulinpumpen anses utgöra en ”förbrukningsartikel som behövs för att tillföra kroppen ett läkemedel”. har () beslutat att insulinpumpar inte längre ska ingå i läkemedelsförmånerna. En insulinpump ska inte betraktas som en förbrukningsartikel eftersom den har en livslängd och kan komma att användas av flera personer. Pumparna ingår därmed inte i den statliga subventionen utan blir en fråga för varje enskilt landsting. Det finns en risk att möjligheten att få en insulinpump kan komma att begränsas i de hårda prioriteringar som landstingen måste göra. I slutändan kan den enskilde tvingas att helt eller delvis betala själv för pumpen och därmed för sin livsuppehållande behandling. Mot denna bakgrund finns det anledning att staten överlägger med landstingen och att det klargörs att tillgången till insulinpumpar för de personer som behöver dem ska garanteras.
mot · H2022752 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för bostadsbidraget En stor andel av studenterna, men också en del unga människor i övrigt, har inte rätt till bostadsbidrag. Det gäller alla studenter eller unga som saknar barn och som, inte på grund av inkomsten, men på grund av åldern, inte får rätt till bostadsbidrag. Detta strider mot principen om det livslånga lärandet, då alltfler unga ensamstående utan barn helt utesluts från möjligheten till bostadsbidrag. Det blir allt mer vanligt att unga människor väntar med att skaffa familj eller frivilligt väljer att leva ensam. är också många studenter äldre och det kan finnas anledning för regeringen att överväga en översyn av bostadsbidraget.
mot · H2022753 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ändra rösträttsåldern. Svenska medborgare som är eller fyller senast på valdagen har rösträtt till . Det innebär att vissa av ungdomarna i en årskull får möjlighet att rösta medan andra inte tillåts att göra detsamma. Under hela uppväxten, inklusive skolgången i , delas vi upp utifrån det kalenderår man är född och inte den dag man fyller år. Det skulle därför vara mer logiskt att rösträtt ges till alla med samma födelseår, det vill säga att rösträttsåldern man fyller .
mot · H2022754 · 2014-11-10 00:00:00 — Behov av resurser vid planering av Ostlänken hos berörda länsstyrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behoven av planeringsresurser för Ostlänken hos berörda länsstyrelser. har fattat beslut om en byggnation av Ostlänken (–). Vi socialdemokrater har länge förordat utbyggnaden av höghastighetsbanor och är nu glada över att det nu finns en tydlig majoritet i kring projektet. Utbyggnaden motsvarar en kostnad på ca 35 miljarder och siktet är inställt på byggstart . Utgångspunkten för den kommande planeringen av Ostlänken är de två tidigare järnvägsutredningar som utförde . Dessa har sedermera legat till grund för korridorval samt den planeringsinriktning som också har förankrats i kommunernas översiktsplaner. , länsstyrelserna i de tre länen samt berörda kommuner kommer att behöva samordna och länka samman planeringsarbetet så att arbetet kan gå så smidigt som möjligt. Bygget av Ostlänken kommer att bli ett mycket stort byggprojekt och planering och tillståndsprövning kommer att bli viktiga komponenter för att bygget ska komma igång . Länsstyrelserna kommer att få lägga mycket tid på planarbete och samordning av olika ärenden. För att hantera planerna så kommer det krävas miljökonsekvensbeskrivningar. Vidare ska också pröva eventuella överklaganden av detaljplaner, bygglov och andra kommunala beslut. Ett annat område som kommer att innebära mycket arbete är hanteringen av arkeologi- och byggnadsminnesärenden samt tillsyn och tillståndsprövning enligt regler om vattenverksamhet, miljöfarlig verksamhet samt påverkan på Natura 2000-områden och andra områdesskydd. Om Ostlänken ska komma igång och byggstarten inte ska försenas så krävs extra resurser för att säkerställa såväl god kvalitet som rättssäkerhet. Det är viktigt att i ett tidigt skede säkerställa att länsstyrelserna får medel för att klara dessa uppgifter så att delar av arbetet kan påbörjas och på så sätt underlätta och effektivisera arbetet.
mot · H2022755 · 2014-11-10 00:00:00 — Nationell standardisering av ledstråk och övergångsställen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för en nationell standardisering av ledstråk och övergångställen. I landets kommuner bedrivs ofta ett ambitiöst arbete med att förbättra tillgängligheten för personer med synnedsättningar. Man kan dock konstatera att det ofta är ”hemmalösningar” av olika kvalitet i utförande och planering av detta viktiga arbete. När det gäller ledstråk finns många olika varianter, vilket försvårar för användarnas igenkänningsfaktor. Att miljöerna är likartade är mycket viktigt för de synnedsatta, i synnerhet när man befinner sig i nya miljöer. Vi föreslår med anledning av ovanstående att regeringen överväger om man ska ta fram en svensk standard för ledstråk och övergångställen.
mot · H2022756 · 2014-11-10 00:00:00 — En långsiktlig strategi för myggbekämpning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en långsiktig strategi för myggbekämpning. Nedre har brottats med stora myggproblem men dessvärre sprids problematiken med översvämningsmygg i landet. Bland annat i och i områden kring . Översvämningsmyggorna är så många att boende och besökare i området inte kan vistas utomhus. Situationen är omöjlig att föreställa sig för den som inte har upplevt den. Både vuxna och barn får allergiska reaktioner, tamdjuren lider oerhört och får hållas inomhus. Att utnyttja trädgården och vara i solen är en omöjlighet. besökte dåvarande miljöministern området kring . Det resulterade i projektet som finansierades med statliga och kommunala medel. genomfördes en utvärdering av projektet, vilket fick till följd att det under efterföljande år utgick statligt stöd till myggbekämpning med 4 miljoner . är vi i en situation där de drabbade områdena får hoppas på en lösning. Det är inte hållbart. Den biologiska bekämpningen med BTI är inte en långsiktig lösning eftersom den inte ger en påverkan på myggförekomsten från till ett annat. Det är vidare inte klarlagt vilka exempelvis ekologiska effekter sådan bekämpning har. i har i regleringsbrevet fått i uppdrag att lämna förslag på ekonomiskt och ekologiskt hållbara lösningar på problemen med massförekomst av översvämningsmyggor. redovisade sitt uppdrag . I sin redovisning av uppdraget framför att problem med massförekomst av översvämningsmyggor kan hanteras på lång sikt med minskad risk för negativa effekter på miljön genom en kombination av förebyggande åtgärder och kompletterande bekämpning. Enligt är ingen åtgärd ensam en effektiv lösning på lång sikt. De förbyggande åtgärderna är hävd (slåtter och bete) samt en förändrad reglering av älven som minskar översvämningar på de myggproducerande områdena . Förslagen bereds i . Vi vill understryka vikten av en långsiktig strategi för den framtida myggbekämpningen för berörda områden.
mot · H2022758 · 2014-11-10 00:00:00 — Mer idrott i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i , vilket motsvarar en ökning av ämnet . Utökningen kompenseras med att tiden för det som kallas elevens val minskas i motsvarande utsträckning. Alliansen föreslår att antalet idrottslektioner i ska öka . elever får mindre tid för idrott och hälsa än . Detta trots att övervikt och fetma har blivit vanligare. Med mer idrott i skolan skulle eleverna röra sig mer, och forskning pekar på att det bidrar till bättre kunskapsresultat. Alliansen föreslår att undervisningstiden för ämnet idrott och hälsa i utökas från 500 , det vill säga en ökning . Det innebär att antalet timmar för ämnet blir fler än vad det har varit sedan infördes. Undervisningstid i för ämnet idrott och hälsa och motsvarande ämnen (totalt antal klocktimmar för samtliga ): För att kunna ha fler lektioner i idrott och hälsa minskas tiden i motsvarande grad för det som kallas elevens val. Istället ska elevens val innehålla . Ändringen av timplanen bedöms ske till /17. i (C)