ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102Fi2 · 2014-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:161 En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om att säkra tillgången till en ändamålsenlig löpande statistik över hushållens tillgångar och skulder genom lagändringar som möjliggör att uppgifter om hushållens tillgångar och skulder samlas in och tillförs t.ex. den databas som föreslås i betänkandet En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna (SOU 2012:79). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppgifterna i den databas som nämns i motionen även bör kunna användas tillsammans med andra statistiska uppgifter som samlas in med stöd av lagen (1988:1385) om riksbank, med undantag för sådana uppgifter som samlas in i övervaknings- eller tillsynssyfte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppgifterna i den databas som nämns i motionen bör förses med ett starkt skydd så att den enskildes integritet upprätthålls. Den kraftiga ökningen av hushållens skuldsättning ökar risken för finansiell instabilitet. och behöver uppgifter om hushållens tillgångar och skulder för att effektivt kunna förhindra finansiella kriser. Bättre statistik skulle stödja en fördjupad finansiell analys och stärka och bedömningar i stabilitetsarbetet. och ges då bättre förutsättningar att på ett tidigt stadium identifiera uppbyggnaden av risker i det finansiella systemet och i förlängningen att förebygga finansiella kriser. Den potentiella kostnad som finanskriser kan medföra är mycket stor, med omfattande välfärdsförluster för samhället. Regeringens proposition 2013/14:161 föreslår en ny lag om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Dessvärre missar regeringen att lägga förslag som tillgodoser och behov av uppgifter om hushållens tillgångar och skulder. Regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att det tas fram ändamålsenlig löpande statistik över hushållens tillgångar och skulder. Det kan t.ex. ske genom lagändringar som möjliggör att uppgifter om hushållens tillgångar och skulder samlas in och tillförs t.ex. den databas som föreslås i betänkandet En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna (SOU 2012:79). Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Uppgifterna i denna databas bör även kunna användas tillsammans med andra statistiska uppgifter som samlas in med stöd av riksbankslagen, med undantag för sådana uppgifter som samlas in i övervaknings- eller tillsynssyfte. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De uppgifter om hushållens tillgångar och skulder som behövs i arbetet med att förebygga finansiella kriser är känsliga och bör därför förses med ett starkt skydd så att den enskildes integritet upprätthålls. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102Fi3 · 2014-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:161 En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag om att ge tillgång till detaljerad information om hushållens tillgångar och skulder. Regeringens proposition om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaden rör viktiga frågor. Det finns dock skäl att för regeringen att återkomma med åtgärder som ytterligare förbättrar möjligheterna till information för . behöver detaljerade uppgifter om hushållens tillgångar och skulder. Det skulle väsentligt stödja en fördjupad finansiell analys och stärka bedömningar i stabilitetsarbetet. ges då bättre förutsättningar att på ett tidigt stadium identifiera uppbyggnaden av risker i det finansiella systemet och i förlängningen att förebygga finansiella kriser. De uppgifter om hushållens tillgångar och skulder som behövs i arbetet för att förebygga finansiella kriser är känsliga och behöver därför förses med starkt skydd så den enskildes integritet upprätthålls. Den potentiella kostnad som finanskriser kan medföra är mycket stor, med omfattande välfärdsförluster för samhället. Vi anser därför att det innebär en betydande fördel för samhället om detaljerade uppgifter om hushållens tillgångar och skulder kan ställas till förfogande i arbete för att förebygga finansiella kriser. I betänkande En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna (SOU 2012:79) framförde vi att uppgifter om hushållens tillgångar och skulder kan tillföras den databas som föreslås. Vi vill att regeringen ska återkomma med förslag som gör att uppgifter om hushållens tillgångar och skulder kan tillföras den databas som föreslås i propositionen. Vi vill att uppgifter om icke-finansiella företag och hushåll som samlas in med stöd av riksbankslagen ska kunna användas tillsammans med uppgifter som samlas in eller finns tillgängliga för andra ändamål än övervakning och tillsyn hos vissa andra myndigheter.
mot · H102Ju13 · 2014-03-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:92 Skärpt straff för dataintrång tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär att det införs en möjlighet att beakta att den tilltalade genom gärningen påvisat stora eller allvarliga fel i it-system eller andra system som innehåller känsliga och viktiga uppgifter. Regeringen lämnar i propositionen förslag om skärpta straff för dataintrång. har ingen erinran mot förslaget, men vi anser att det är något onyanserat. Det finns ju situationer där personer kan begå vad som i objektiv mening är dataintrång, men utan uppsåt att skada utan endast med avsikt att visa på brister i systemen. Det handlar om hackare som hjälper till med att experimentera med säkerhetsfrågor och dokumenterar och åtgärdar dem. De fyller en viktig funktion så länge de inte gör någon skada och inte har några brottsliga avsikter. När någon visar på allvarliga fel och brister i olika it-system för företag, och därigenom i vissa fall gör sig skyldig till brott, är det rimligt att han eller hon ska behandlas på samma sätt som den som själv agerar för att minska effekten av annan brottslig verksamhet eller som vill förhindra att andra brott begås. Den som tar sig in i ett it-system för att påvisa allvarliga fel och brister utan att därigenom sätta människors liv och hälsa i fara eller genom att själv sprida vidare känsliga uppgifter kan göra sig skyldig till ett brott. Det är en sak, men personen kan därigenom anses göra samhället, enskilda och företag en stor tjänst genom att påvisa säkerhetsbrister. anser att detta ska ses som en förmildrande omständighet och påverka det straff som utmäts. bör mot bakgrund av vad som ovan anförts tillkännage för regeringen som sin mening att det i 29 kap. 3 eller 5 § bör tas in en möjlighet att beakta att den tilltalade genom gärningen påvisat stora eller allvarliga fel i it-system eller andra system som innehåller känsliga och viktiga uppgifter.
mot · H102Ju14 · 2014-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:146 Straffansvar för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser avslår regeringens förslag i proposition 2013/14:146 Straffansvar för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. finns den (International Criminal Court, ICC), med säte i , vars syfte är att utreda och åtala enskilda för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och dylikt. Rimligtvis bör denna domstol fortsätta med att uppfylla detta syfte, utan att enskilda stater som försöker axla samla roll. Regeringens proposition, som syftar till att svenska domstolar ska kunna utreda och åtala fler för fler sådana brott av internationell karaktär och som träffas av ICC:s befogenheter, bör därför avstyrkas.
mot · H102Ju18 · 2014-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:94 En ny brottsskadelag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag om en statlig skadeståndsgaranti för brottsoffer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag om höjda skadeståndsnivåer för allvarligt kränkande brott, såsom våldtäktsbrott. har länge drivit frågan om att reformera det svenska systemet för indrivning av skadestånd och utbetalning av brottsskadeersättning. Att systemet nu förändras så att inte längre slentrianmässigt kan sätta ned utdömda skadestånd till en lägre summa i form av brottsskadeersättning är mycket glädjande. återstår främst två av de tre brister vi påtalat : För det första är själva ordningen med att brottsoffer först måste driva in utdömda skadestånd av gärningsmän via kronofogden och sedan vända sig till försäkringsbolag, innan de kan vända sig till och ansöka om brottsskadeersättning, mycket otillfredsställande. För att minska onödigt lidande för brottsoffret, vill vi att regeringen utarbetar ett sådant förslag om statlig skadeståndsgaranti som diskuterats i propositionen. För det andra stämmer dagens skadeståndsnivåer, avseende kränkthetsersättningar, illa överens med det allmänna rättsmedvetandet. Detta har inte minst framgått av studien och upprättelse – En rättssociologisk studie av kränkningsersättning till brottsoffer från 2012. Jag vill därför också att regeringen tar fram ett förslag som avsevärt höjer skadeståndsnivåerna för allvarligtkränkande brott såsom exempelvis våldtäktsbrott.
mot · H102Ju19 · 2014-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:194 Skärpt straff för mord tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att straffet för mord ska skärpas i enlighet med förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att livstidsstraff, utan möjlighet att omvandlas till ett tidsbestämt straff, ska kunna utdömas för de allvarligaste morden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de obevakade permissionerna för livstidsdömda mördare ska avskaffas. Enligt kriminalstatistiken döms endast av brottslingar lagförda för mord till livstids fängelse.1 Detta kommer sig framför allt av att () 2007 ändrade rättspraxis till att livstidsstraff endast ska vara förbehållet en liten del av alla mord. Att regeringen nu skärper straffet för mord, med målet att strax av de lagförda mördarna ska ges livstids fängelse, är därför välkommet. Det är viktigt att poängtera att förslaget sannolikt inte innebär något mer än en återgång till en praxis snarlik den vi hade . var siffran för andelen utdömda livstidsstraff för mord nämligen , vilket får anses ligga mycket nära den nivå regeringen nu eftersträvar. Förslaget från regeringen får därför anses vara mer av en reparativ ansats än en reell straffskärpning. Precis som regeringen anser att samhället präglas av en allt lägre tolerans för grova våldsbrott. En naturlig politisk åtgärd, menar , torde därför vara att skärpa straffet för mord på ett mer betydande sätt än vad regeringen föreslår. förordar att straffet för mord ska skärpas ordentligt, till fängelse i exempelvis . Vidare anser att livstidsstraffet ska vara förbehållet de allra värsta av mördare, men att det tvärtemot hur det är , i regel inte ska omvandlas till ett tidsbestämt straff. Vi menar att livstidsstraffet, enligt den allmänna rättsuppfattningen, också just ska utgöras av ett riktigt livstidsstraff. En straffskärpning i enlighet med vad föreslår uppvärderar inte bara brottsoffrens kränkning, utan ger också domstolarna större möjlighet att beakta proportionalitetsprincipen. Med regeringens nya förslag i propositionen ska nämligen livstidsstraff utdömas för en majoritet av alla mordhandlingar. Det innebär att en person som begått ett mord kommer att ges samma straff som någon som mördat tio i ett terroristattentat. Denna brist kan åtgärdas genom en straffskala med ett mycket högt maximistraff. Regeringen bör sammantaget återkomma med ett sådant förslag. Slutligen bör det nämnas, eftersom uppgiften tas upp i regeringspromemorian, att det åtminstone en gång har skett att en livstidsdömd mördare i mördat på nytt under en permission.2 För att inte förtroendet för rättsväsendet ska skadas allvarligt måste medborgarna verkligen kunna lita på att de är helt skyddade från grova mördare när dessa väl har dömts till livstids fängelse. De obevakade permissionerna för livstidsdömda mördare bör därför helt avskaffas. 2013/14:194 s. 10. Ds 2013:55 s. 34.
mot · H102K21 · 2014-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:118 Privata utförare av verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur det i kommunallagen, hälso- och sjukvårdslagen, lagen om stöd och service till funktionshindrade, socialtjänstlagen och tandvårdslagen kan göras ett förtydligande om huvudmannaskapet. För är valfriheten ett viktigt verktyg för att upprätthålla ett stabilt och tillgängligt samhälle. Därför är det positivt att öka allmänhetens insyn i privata utförares verksamhet och att förbättra kontroll och uppföljning av dessa. Vi ser det däremot som problematiskt att när en modernisering och ett förtydligande av bl.a. kommunallagen ska genomföras saknas själva förtydligandet i ansvaret. Det har framkommit av ett antal remissinstanser att det är problematiskt, att det finns tveksamheter kring begreppet huvudmannaskap. Det uttrycks på olika sätt i lagstiftningen och har vid ett antal tillfällen påpekats vara bristfälligt. Vi ser därför att den tillsyn och det ansvar som kommun och landsting har med anledning av sitt huvudmannaskap ska förtydligas. Vi anser det därför som nödvändigt att det ges ett särskilt uppdrag om hur ett sådant förtydligande i kommunallagen, hälso- och sjukvårdslagen, lagen om stöd och service till funktionshindrade, socialtjänstlagen och tandvårdslagen ska införas i lagtext. Per Ramhorn (SD)
mot · H102MJ12 · 2014-03-26 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:158 om det svenska landsbygdsprogrammet 2007–2013 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att analysera landsbygdsprogrammets jobbskapande effekter i bred samverkan med näringens representanter och föreslå ändringar i programmet för att öka dessa effekter. Regeringens jobbmisslyckande syns tydligast i de gröna näringarna och på landsbygden. Människor flyr mindre orter för att söka jobb. 15 000 heltidsjobb har t.ex. försvunnit från jordbruket under den borgerliga regeringstiden. av befolkning bor på landsbygden. Människor på landsbygden är hjärtat i och grundförutsättningen för tillväxt i hela landet. Nästan 220 000 personer arbetar inom de gröna näringarna. Det är av alla sysselsatta i . Omsatt i pengar bidrar de med , eller , till BNP. Med ett levande och konkurrenskraftigt näringsliv på landet får vi ett levande och konkurrenskraftigt . Ett jobbmisslyckande på landsbygden är allvarligt av flera skäl. För det första är arbetstillfällena i jordbruket helt avgörande för möjligheten för människor att bo och arbeta på landsbygden. När arbetstillfällen försvinner tvingas dessutom ofta människor överge sin livsstil. Den andra anledningen är svenska konsumenters rätt till mat av hög kvalitet och säkerhet. Svensk mat har ofta högre kvalitet och är producerad efter tuffare miljökrav och djurskyddsregler. Men med sämre lönsamhet minskar tillgången på svenskproducerad mat. har i sin granskning också uppmärksammat osäkerheter kring om regeringens utformning av landsbygdsprogrammet har lett till att stödja jobb och företagande på landsbygden. skriver att det finns en risk att fördelningen begränsar programmets möjligheter att bidra till fler jobb, särskilt eftersom det saknas analyser av vilka åtgärder som effektivt främjar företagande, tillväxt och sysselsättning på landsbygden. Regeringen har valt att inte kommentera kritik i denna del och inte heller föreslå åtgärder för att tillgodose kritiken. Vi socialdemokrater har i tidigare motioner framhållit att vi vill modernisera landsbygdsprogrammet genom att fokusera på jobben och utveckla landsbygdens näringsliv. Det kan exempelvis handla om att stödja utbyggnaden av grundläggande service – som dagligvaruhandel och bensinmackar – att ge ett särskilt stöd till utbyggnaden av bredband, att bistå innovationer på landsbygden samt att stödja ett ambitiöst ekologiskt jordbruk. Vi menar att gett oss stöd i vår kritik av landsbygdsprogrammet och regeringens ambitioner för jobben på landsbygden i detta. Därför menar vi att regeringen bör ge i uppdrag att analysera landsbygdsprogrammets jobbskapande effekter i bred samverkan med näringens representanter och föreslå ändringar i programmet för att öka dessa effekter. Detta menar vi att ska tillkännage för regeringen. Resultatet av analysen kan sedan användas t.ex. i halvtidsutvärderingen av programmet. Analysen ska inte beröra miljöstöden i programmet. i (S)
mot · H102MJ13 · 2014-03-18 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:177 Ny lag om virkesmätning avslår regeringens förslag i proposition 2013/14:177. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med lagförslag som innebär att virkesmätningslagen (1966:209) upphävs. Med anledning av det som presenteras i propositionen finns det ingen anledning att anta att värdet av en ny lag uppväger regelkrånglet och kostnaderna för marknadens aktörer. Det är värt att notera att till och med EU, som brukar ha en försmak för regelkrångel, har valt att avskaffa sina regler och inte införa nya regler på området. Därutöver klarar sig och gott utan någon lagstiftning på området. Regleringen på marknaden i dessa länder sköts av parterna själva, i linje med hur det fungerar i praktiken i . anser inte att det finns särskilt mycket som talar för att ett avskaffande av lagen i fråga skulle leda till att det uppstår en marknad för medvetet eller omedvetet felaktigt mätt virke i . För det fallet att det sker medvetet vilseledande kan det konstateras att den föreslagna lagen inte är sanktionerad och att sådant beteende redan täcks av andra bestämmelser. anser att bevekelsegrunderna för att fortsatt lagstifta inom det aktuella området är näst intill obefintliga och att, i likhet med vad regeringen själv konstaterar, det beteendestyrande inslaget kan förväntas bli svagt. Sammantaget anser att frågan om virkesmätning sköts tillfredsställande av marknadens parter och att det inte kan förväntas leda till några negativa effekter om den befintliga lagen avskaffas jämfört med om den föreslagna lagen antas. Med anledning av att det borde finnas en vilja från lagstiftaren att inte i onödan betunga marknaden med regler föreslår således att den befintliga lagen avskaffas och att ingen ny lag om virkesmätning antas.
mot · H102N10 · 2014-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:156 Tröskeleffekter och förnybar energi avslår proposition 2013/14:156 Tröskeleffekter och förnybar energi. Svenska energisystemet är till grunden uppbyggt på vattenkraft och kärnkraft genom centraliserad elinfrastruktur. Svensk energimix genererar låga utsläpp av koldioxid, stabil elproduktion och konkurrensmässiga energipriser. Att nu överge satsningar på en miljö- och konkurrensmässig energipolitisk fördel till förmån för kraftigt utbyggd vindkraft, ser vi sverigedemokrater som ytterst olämpligt. Vindkraften brottas med stora problem gällande lönsamhet, förfulande av landskap och instabil elproduktion men även dyr infrastruktur och undanträngningseffekter av andra energislag kan läggas till listan. Propositionen Tröskeleffekter och förnybar energi avser indirekta subventioner samt att underlätta anslutning av ytterligare vindkraft. Vi menar att detta resulterar i ökade kostnader för elkonsumenter eller skattebetalare, även om det endast gäller för en övergångsperiod. Vi ser positivt på att detta framöver kommer att regleras genom en marknadslösning, varav vi yrkar avslag på propositionen i sin helhet i väntan på en fungerande marknadslösning.
mot · H102N8 · 2014-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:156 Tröskeleffekter och förnybar energi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att övergångslösningen bör göras permanent eller åtminstone gälla tills vidare. Vi välkomnar regeringens proposition 2013/14:156 Tröskeleffekter och förnybar energi med lösningsförslag på s.k. tröskeleffekter genom ändringar i ellagen. Tröskeleffekter är en av de största flaskhalsarna för vindkraftsutbyggnaden som har lett till att projekt blivit både dyrare och försenade. Tröskeleffekter snedvrider också konkurrensen för marknadsaktörerna då vissa får ekonomiska fördelar framför andra. Regeringens förslag går ut på att initialt tar kostnaden för de förstärkningar som krävs för anslutning av förnybar elproduktion och att producenterna sedan betalar tillbaka allteftersom de ansluter sig. Den samhällsekonomiska nyttan med förslaget bedöms vara mycket större än den ekonomiska risk staten förväntas ta med förslaget. Genom förslaget undviks suboptimering av elnäten, snedvridning av konkurrensen och att vindkraften tillåts att byggas i goda vindlägen. Det förslag som regeringen nu lägger fram är ett steg i rätt riktning. Vi ser emellertid behov av att revidera vissa delar av förslaget. Förslaget följer i stort Svenska kraftnäts ursprungliga förslag men med tillagda urvalskriterier. Det bör närmare granskas hur exempelvis lånetaket begränsar förslaget till enbart ett fåtal projekt. För att skapa långsiktiga förutsättningar saknar förslaget tydliga besked om hur det ska finnas kvar . Övergångslösningen bör göras permanent eller åtminstone gälla tills vidare. Enligt propositionen är förslaget endast en övergångslösning med ambition om att ersättas av en marknadslösning 2016. Detta trots att flertalet centrala aktörer, däribland , och Svensk Vindenergi, i sina remissutlåtanden uttryckt skepticism över införandet av en marknadslösning till 2016. Vi delar ovanstående aktörers uppfattning om att det är vanskligt att dels tro att en marknadslösning är att föredra framför den lösning som presenteras, dels tro att en sådan lösning ska hinna komma på plats till 2016. I synnerhet då , som av regeringen fått uppdraget att ta fram en sådan lösning själva, inte tror sig kunna genomföra uppdraget. Frågan har utretts av flera aktörer men trots det har ännu ingen marknadslösning kunnat presenteras. Skälet till en marknadslösning är att staten då inte behöver ta någon ekonomisk risk. Men om förslaget enligt övergångslösningen innebär en minimal ekonomisk risk, kan behovet av en sådan marknadslösning starkt ifrågasättas. Övergångslösningen bör gälla åtminstone tills dess att en eventuell marknadslösning finns att tillgå. I annat fall skapas en osäkerhet bland verksamhetsutövarna kring vad som händer efter 2016, vilket kan leda till förseningar eller minskat intresse bland investerarna att satsa på förnybar elproduktion. Med andra ord raka motsatsen till vad förslaget syftar till att uppnå.