mot · H2022961 · 2014-11-10 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skalskyddet mot fredstida och krigstida sabotage mot den storskaliga vattenkraften och kärnkraften (avsnitt 2.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett svenskt beredskapslager för olja (avsnitt 2.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstadga framtagandet av ett prioriterings- och ransoneringssystem för petroleumprodukter (avsnitt 2.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att självförsörjningsgrad av livsmedel bör öka för att garantera större uthållighet vid internationella kriser (avsnitt 2.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att befolkningsökningen i , och leder till ökade risker för pandemier, vilket gör att borde öka kapaciteten att ta hand om och bota smittade (avsnitt 2.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör skaffa sig ett aktivt informationsteknologiskt försvar (aktiv cyberförmåga) (avsnitt 3.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör undersöka intresset och möjligheterna för ett eget nordisk-baltiskt, säkert internet baserat på svenska mikrosatelliter (avsnitt 3.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en egen myndighet för psykologiskt försvar (avsnitt 3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska bli medlem i Nato som börjar 2015 (avsnitt 3.8). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att luftförsvaret bör återintegrera ett taktiskt radiosystem () för att realisera ett eget Link 16-liknande nät, där vi sedan kan välja nationellt krypto eller Natokrypto (avsnitt 11). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska delta i Partnerskap för fred (PFF) (avsnitt 3.9). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska delta i Natos snabbinsatsstyrka (avsnitt 3.9). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska upprätthålla ett värdlandsstödavtal med Nato (avsnitt 3.9). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avstå från att bli underställt en EU-försvarsindustristrategi (avsnitt 3.10). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avsäga sig deltagandet i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper och lämna alla eventuellt pågående förberedelser för att delta i dessa (avsnitt 3.10). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sträva efter att samordna de olika nordiska samarbetsavtalen i en struktur (avsnitt 3.17). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör sträva efter att ingå en försvarsallians med (kap. 3.18). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör sträva efter att ingå en försvarsallians med och när det gäller sjö- och luftförsvar (avsnitt 3.18). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Försvarsmaktens uppgifter (avsnitt 4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta en strategisk paus i de internationella insatserna till 2025 för att spara pengar till materielinköp för det territoriella försvaret (avsnitt 5.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlandsstyrkan ska ha en mindre summa tillgänglig för att hjälpa lokalbefolkningen (avsnitt 5.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste planera för en utveckling där och ingår en militär allians (avsnitt 5.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att geografiskt bör delas i sju militärområden på mark (avsnitt 5.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att geografiskt bör delas i tre militärområden till havs (avsnitt 5.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje militärområde bör delas i ett antal försvarsområden (avsnitt 5.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje försvarsområde bör delas i ett antal närskyddsområden (avsnitt 5.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lätta infanteribataljoner bestående av delar av personalreserven ska rustas och repetitionsutbildas för uppgifter tillsammans med hemvärnet (avsnitt 5.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att brigaderna ska genomgå krigsförbandsövningar (KFÖ) (avsnitt 5.6). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska vara minnesdag för svenska veteraner för att veteranerna och deras anhöriga inte ska tvingas ta ut en semesterdag för sitt deltagande (avsnitt 5.6). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett nationellt veterancenter bör byggas med museum, föreläsningssal och restaurang (avsnitt 5.6). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör tilldelas medel för egen utveckling (avsnitt 6.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel och om att en svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel sedan kan använda undantagsregeln i EUF-fördragets artikel 346 på liknande sätt som andra medlemsländer som har viktig försvarsindustri (avsnitt 6.6). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att forsknings- och utvecklingskapital ska riktas mot områden där den svenska försvarsindustrin redan är framgångsrik (avsnitt 6.8). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att strävan ska vara att försvarets försvarsmateriel utvecklas i , för sig självt eller i samarbete med andra, när det gäller nationella säkerhetsintressen eller när vi har särskilda produktionskompetenser (avsnitt 6.9). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast bör delta i sammanslagningar och gemensamt utnyttjande i fråga om försvarsmateriel med de nordiska länderna och att allt materiel ska vara tydligt öronmärkt i händelse av krig (avsnitt 6.10). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att () ska få stärkta förutsättningar (avsnitt 6.10). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att () ska få stärkta förutsättningar (avsnitt 6.10). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ledningscentraler och andra mål som är högvärdiga för fienden ska finnas i bergrum eller skyddas på annat sätt (avsnitt 7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän att få rätt att bo kvar på logementen för en låg hyra även efter provanställningstiden (avsnitt 8.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän att slippa förmånsbeskattning för icke lagad mat ute i fält (avsnitt 8.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän som bor på logement att få tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag (avsnitt 8.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän att få subventionerade hemresor (avsnitt 8.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en premie som är återbetalningsvillkorad om kontraktet bryts ska betalas ut när soldater tecknar ett kontinuerligt kontrakt, GSS/K – direkt och efter tjänstgöringen (avsnitt 8.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att utreda ett eget system i stället för SAP-baserade PRIO, för kostnader och vinster vid ett byte och möjliga vinster i funktion (avsnitt 8.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behövs mer materiel i garnisonernas förråd eftersom det med nödvändighet innebär förseningar att hämta från centrallagret (avsnitt 8.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska utse befäl upp till överste/kommendör (avsnitt 8.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga unga män i en årsklass ska mönstras i en flerdagarsmönstring på plats – för kvinnor är detta frivilligt (avsnitt 8.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en tredygnskurs i grundläggande överlevnad ska hållas vid mönstringen (avsnitt 8.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnpliktsutbildning inom grundläggande militär utbildning (GMU) av ca 8 400 värnpliktsuttagna soldater (avsnitt 8.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnpliktsutbildning efter grundläggande militär utbildning (GMU) av ca 7 200 soldater för krigsplacering (avsnitt 8.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införandet av värnplikten och krigsbrigader innebär endast naturlig pensionering för eventuellt övertaliga högre officerare, att befintliga GSS/T överförs till värnplikt och att GSS/K kvarstår för kontinuerliga tjänster på brigaderna (avsnitt 8.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sju mekaniserade brigader successivt bör sättas upp med basering i , , , , , och (avsnitt 9.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en stadsskyttebrigad ska sättas upp i med ansvar för huvudstadens värn (avsnitt 9.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att infrastruktur inte får förstöras ytterligare så att det försvårar ett senare upprättande av mekaniserade brigader med basering i , , , , och samt en stadsskyttebrigad i /(avsnitt 9.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ärenden av regional civil beredskapskaraktär bör beredas hos länsstyrelserna efter yttrande av Försvarsmakten (avsnitt 9.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ärenden av lokal civil beredskapskaraktär bör beredas hos kommunerna efter yttrande av hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna (avsnitt 9.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbildningen av fallskärms- och Lapplandsjägare ska återupptas (avsnitt 9.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisens IED-förmåga (improvised explosive device, improviserade sprängladdningar) bör avvecklas och att ansvaret bör läggas på Försvarsmakten (avsnitt 9.8). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att särskilda beredskapspolisen bör återupprättas som en del av men inom statens utgiftsområde 6 (avsnitt 9.9). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hemvärnets fordonspark bör förnyas så att terrängbil 11, 13 och 20 kan fasas ut (avsnitt 9.12). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hemvärnet bör förses med granatkastare, pansarvärnsrobot och broläggningsförmåga (avsnitt 9.12). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att raketartilleri och attackhelikoptrar bör läggas in i den 25-åriga investeringsplanen (avsnitt 9.13). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anskaffning av fem Visbykorvetter, fem ubåtar A26 och en ny minröjningsdivision bör läggas in i den tioåriga investeringsplanen (avsnitt 10.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en marinbas öst bör sättas upp 2017 och en marinbas väst, marindetachement , och ett marindetachement 2018 (avsnitt 10.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Torped 45 bör uppgraderas (avsnitt 10.9). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att F 16 bör sättas upp 2018 med två nya Gripendivisioner för att stärka luftförsvaret av huvudstaden (avsnitt 11.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vindkraft inte ska tillåtas inom en radie på runt de gamla Bas 90-flygplatserna eftersom de kan vara aktuella att återaktivera i det nya säkerhetsläget (avsnitt 11.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlandsstyrkan ska öppnas som en egen myndighet (avsnitt 12. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med beslut om tidpunkt för en fördjupad granskning av signalspaning i tråd (avsnitt 13.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antalet ledamöter i Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun) ska utökas så att samtliga partier som är representerade i kan få minst var sin ledamot (avsnitt 13.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör genomföras tre veckors krigsförbandsövningar (KFÖ) med en brigad, varvid värnpliktiga och GSS/T kallas in (avsnitt 15). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ha tillgång till polisens register (avsnitt 16.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska inordnas under marinen (avsnitt 16.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nio bör överföras från försvaret till (avsnitt 16.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör upprättas fonder för ersättning vid naturkatastrofer (avsnitt 17). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SOS Alarm bör vara ett statligt verk som inte verkar på en konkurrensutsatt marknad (avsnitt 20). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nationell civil överbefälhavare behöver inrättas när det civila försvaret återuppbyggs (avsnitt 21). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda reservkraftnät (avsnitt 22). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bemyndiga regeringen att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 50 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2015 för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Avvikelse från regeringen (SD) Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2.1 Ekonomi och handel Under det senaste halvseklet har globaliseringen varit den dominerande faktorn i den internationella ekonomin. Detta har på många sätt varit en positiv utveckling, men det har också inneburit en mängd nya problem. Den ökande globaliseringen har knutit samman världen på gott och ont. Det ökade beroendet mellan olika delar av världen gör att händelser på en plats kan få återverkningar i stort sett i resten av världen. Särskilt allvarligt är detta för små länder utan reell möjlighet att påverka skeendena i avlägsna delar av världen. Ett viktigt exempel på detta är beroendet av internationella handelsvägar. Störs dessa av exempelvis krig eller piratverksamhet blir konsekvenserna allvarliga i resten av världen, men det är endast stormakterna eller världssamfundet i samverkan som har resurser att hålla dessa handelsvägar öppna. En annan viktig faktor i internationell ekonomi är den snabba ekonomiska utveckling som skett i framförallt , men även i stora delar av resten av världen. Denna utveckling har kraftigt förbättrat levnadsvillkoren för miljarder människor, förändrat den ekonomiska maktbalansen samt gjort världsekonomin robustare. så blir inte konsekvenserna av en ekonomisk nedgång i en del av världen lika allvarliga som . Den rådande ekonomiska nedgången i och har exempelvis mildrats av en fortsatt stark ekonomisk utveckling i främst . Den rådande ekonomiska krisen samt snabba ekonomiska utveckling har stärkt protektionistiska krafter i och . Huruvida denna utveckling kommer att undergräva dagens frihandel är för tidigt att säga, men det är i alla fall ett potentiellt hot mot små exportberoende länder som . Den ändrade ekonomiska maktbalansen i världen leder också successivt till en politisk och militär maktförskjutning där och dominerande ställning undergrävs. Världen är snabbt på väg mot en multipolär världsordning utan en eller ett par dominerande supermakter. Utvecklingen kommer att leda till en situation som påminner om läget första halva med ett antal stormakter. Denna utveckling har påskyndats av den rådande ekonomiska krisen. En viktig konsekvens av budgetproblemen är kraftiga nedskärningar i försvarsanslagen i och . 2.2 Miljön och naturresurser Den kraftiga befolkningsökningen i kombination med en snabb ekonomisk utveckling i världen leder till en omfattande belastning på världens miljö och en kapplöpning efter naturresurser. Risken är stor att detta kan leda till fler konflikter om odlingsmark, sötvatten, energiresurser, mineraltillgångar och andra naturtillgångar. Kampen om resurserna riskerar också att leda till ansträngda relationer och i värsta fall väpnade konflikter mellan stormakterna. En viktig utveckling är också växande energioberoende. Shaleteknologin kommer sannolikt göra till nettoexportör av energi och bryta beroende av utländsk energi. Detta kan komma att radikalt minska intresse för med dess oljetillgångar samt att hålla handelsvägarna öppna från regionen. Mycket tyder på att jordens klimat är på väg att bli varmare. Om detta stämmer, oberoende av orsak, så kommer detta att få stora konsekvenser för Arktisregionen med nya transportleder och möjligheter till utvinning av naturresurser. Arktisområdet kommer då att bli en mycket viktigare strategisk region. storskaliga vattenkraft och kärnkraft är känslig för sabotage, det gäller såväl i freds- som i krigstillstånd. De skyddade zonerna runt kraftverken bör göras större och bevakas bättre, mer pansarskydd sättas upp och hemvärnet/territorialarmén bör ges en mer aktiv roll i försvaret av verken. anser att det finns ett behov av att upprätthålla lager av olja för vi ska klara en kris i importen av olja. Det är däremot enligt vår mening inte tillräckligt med ett utomlands placerat lager enligt EU: s önskemål. Ett prioriterings- och ransoneringssystem för petroleumprodukter bör förberedas i lagen. självförsörjningsgrad av livsmedel bör höjas för att göra oss tåligare för verkningarna av internationella kriser. 2.3 Demografi och hälsa Befolkningsökningen i världen verkar avta i takt med att länder industrialiseras och uppnår en viss levnadsstandard. Kvinnor som läser högre utbildning får färre barn vid högre ålder. Denna utveckling har varit tydlig i , och . kommer detta leda att till minskande befolkningar och höjd medelålder på befolkningarna. I har denna utveckling än så länge hindrats av en omfattande invandring från främst . har även och resten av börjat utvecklats på samma sätt. I har denna utveckling förstärkts av den rådande ettbarnspolitiken. Minskade barnkullar kommer att leda till färre personer i arbetskraften och en ökad försörjningsbörda på dessa. Detta kan kompenseras via i arbetslivet, ökad sysselsättningsgrad samt olika tekniska lösningar som robotisering och automatisering. I har en okritiskt planlagd massinvandring lett till att antalet personer i arbetsför ålder som inte arbetar har ökat dramatiskt. Det tär hårt på resurser. Bristen på civilingenjörer i är ett växande problem som bör tas på stort allvar. På försvarsområdet kommer sannolikt satsningar på teknologiska lösningar att bli allt viktigare i takt med att ungdomskullarna minskar. kommer konkurrensen om dessa ungdomar sannolikt att leda till att någon form av värnpliktssystem fortsätter att vara det bästa sättet att garantera personalförsörjning på försvarsområdet. I , och är befolkningsökningen fortsatt hög. Om inte den ekonomiska utvecklingen i dessa regioner ligger på en så hög nivå att levnadsstandarden stiger riskerar det leda till svåra interna problem med omfattande konflikter som följd. kommer det sannolikt finnas ett stort migrationstryck från dessa regioner hur utvecklingen än blir, men med en dålig ekonomisk utveckling och konflikter kommer detta migrationstryck att radikalt öka. Befolkningsökningen i vissa delar av världen leder till ökade hot för globala pandemier. Modern sjukvård klarar av att läka allt fler sjukdomar och sjukdomstillstånd men är ingen garant för skydd mot nya smittsamma sjukdomar som kan uppenbara sig snabbt. kapacitet för att omhänderta och bota sjuka bör öka. Det kan vara bra med ytterligare ett pandemicentrum. 2.4 Ideologier och politiska trender Efter kollaps har flera debattörer spått historiens död. Marxismens ekonomiska teorier har bevisligen visat sig leda fel och den västerländska marknadsekonomin har verkat vara det ensamt segrande. Alla skulle kunna bli överens om detta. Verkligheten har dock visat sig vara betydligt mer mångbottnad och framtiden är inte på något sätt lätt att förutse. Den växande islamismen är ett exempel på detta. Bushadministrationens tro att hela automatiskt skulle bli demokratiskt om m.fl. diktatorer störtades har visat sig vara fel.