mot · H202163 · 2014-11-03 00:00:00 — En landsbygd att lita på 4Statens ansvar för landsbygdsfrågorna 4.2Sprid statliga myndigheter till fler orter 6Offentlig och privat service på landsbygden 6.2Likvärdig postservice i hela landet 6.3Landsbygden behöver bra polisservice 7Banker och betalningar på landsbygden 8Företagande, arbete och boende på landsbygden 8.4Ökad mångfald ger tillväxt 9Gröna näringar ger jobb 9.2Gruvnäringens betydelse för glesbygden 10Vård och läkemedel i hela landet 10.1Glesbygdsmedicin och mobila vårdteam 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att samordna alla landsbygdsfrågor och regionalpolitiska frågor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga myndigheter bör spridas till fler orter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en väl fungerande infrastruktur i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokala servicekontor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att posten ska ge service av likvärdig kvalitet till alla enskilda medborgare och företag i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag för att garantera hela landets befolkning tillgång till läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokala sparbanker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bankerna ska åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samla de statliga insatserna avseende kapitalförsörjning till ett gemensamt bolag i syfte att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en med uppdrag att föreslå åtgärder och insatser för att klara personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med en långsiktig strategi med förslag till åtgärder som syftar till en mer miljömässigt hållbar landsbygdsutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram ett förslag till samverkansprogram för turistnäringen så att den uppnår samma status som andra branscher. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över regelverket för gruvnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att ta fram en strategi för hur glesbygdsmedicin och mobila vårdteam kan utvecklas ytterligare i syfte att stärka sjuk- och hälsovården på landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till god kultur oavsett var man bor i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör ta initiativ till en kontinuerlig dialog med våra nordiska grannländer om utökad samverkan för framtida landsbygdsutveckling och regionalpolitisk utveckling. De regionala skillnaderna i ökar nu på ett alarmerande sätt. Vi måste skapa likvärdiga villkor för landets medborgare. Om vi ska hålla ihop och skapa tillväxtförutsättningar i hela måste vi ha samma grundläggande förutsättningar oavsett var vi bor. En god landsbygdsutveckling behövs för landsbygdens egen skull, men även för att där finns en stor utvecklingspotential som kan komma hela samhället till gagn. Trots ambitiöst och stort ekonomiskt stöd till regionalpolitisk utveckling har det ännu inte skapats likvärdiga förutsättningar för att ge alla områden – såväl landsbygdsdistrikt som tätortsmiljöer – samma chanser . Den strategi som använts har i stort sett gått ut på att via kortsiktiga statliga bidrag försöka kompensera de klyftor som marknadskrafterna skapat. Resultatet har blivit att en majoritet av landets kommuner minskar i befolkning och tappar såväl offentlig som kommersiell service. Framtidens arbetsmarknad riskerar att få än större problem om inte ett övergripande ansvar tas för personalförsörjningen. Livsvillkoren försämras och det blir allt svårare att bo, bedriva verksamhet och arbeta på landsbygden. vill se en politik för att hela ska leva. I denna motion presenteras en strategi som bygger på utvecklad samverkan, ökat regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att samhällsservicen fungerar samt att de krafter som finns lokalt och regionalt tas till vara. 4 Statens ansvar för landsbygdsfrågorna 4.1 Samordna landsbygdsfrågorna i vill bidra till att ta till vara den kreativitet och folkliga handlingskraft som finns i landet. Vi vill också demokratisera den regionala utvecklings- och landsbygdspolitiken. Det handlar om makt och fördelning av resurser, men också om att mobilisera utvecklingskraften överallt i landet. Lösningar som fungerar i staden, kan på landsbygden lösas genom smart lokal samverkan. Detta vill vi ta vara på genom en politik som kan ge de människor som bor på landsbygden möjligheter att bevara och utveckla sina bygder. Staten måste emellertid ta sitt fulla ansvar för landsbygdens utveckling. Regionernas framtid beror i hög grad på vilka insatser staten beslutar om på flera olika politikområden. Ansvaret för landsbygds-/regionalpolitiken ligger på flera departement. Detta är olyckligt. Vi menar att en bättre samordning av alla politikområden som rör landsbygdens utveckling är helt nödvändigt. Regionalpolitiska konsekvenser för landsbygden vad gäller nya lagar, reformer och förändringar av myndigheternas organisation eller uppdrag bör alltid redovisas. Regeringen bör därför få i uppdrag att samordna alla landsbygds-/regionalpolitiska frågor i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.2 Sprid statliga myndigheter till fler orter Genom utlokalisering av statliga myndigheter till olika delar av kan hela landets resurser och kompetens tas till vara. Det ger arbetstillfällen och kan bidra till en positiv utveckling för mindre orter på landsbygden. Det är viktigt när nya statliga verksamheter startas att de redan från början utlokaliseras till olika delar av och att befintliga statliga arbeten värnas i hela landet. Statliga myndigheter bör därför spridas till fler orter i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5 Infrastrukturen en nyckelfaktor Den nationella infrastrukturen för kommunikationer har stora brister. Utvecklingen måste brytas för hela samhällets skull, men särskilt om vi inte för alltid ska cementera de ökande regionala skillnaderna. Landsbygdens behov av järnväg och väg är en ödesfråga. Många banor är direkt hotade av nedläggning p.g.a. många års försummelse. Landsbygden har stort behov av bra kommunikationer för framtida utveckling. Att rusta upp järnvägen leder också till fler jobb och minskad miljöpåverkan. Även kollektivtrafiken på landsbygden behöver utvecklas. Det kan ske genom att goda lokala exempel sprids såsom ”byabuss” och samåkning. De lågtrafikerade järnvägarna ska värnas. Även om dessa banor inte alltid används är det ett stort resursslöseri att avskaffa redan befintlig infrastruktur. I stället borde vi se värdet av att försöka utnyttja en infrastruktur som vi redan har betalat för. Vi behöver ett ekologiskt hållbart transportsystem och här utgör järnvägen ett modernt, effektivt och miljövänligt sätt att förflytta både gods och människor på. Att i det läget göra sig av med järnvägskapacitet är helt fel väg att gå. När det gäller vägar prioriterar vi underhåll av vägars bärighet och tjälsäkringen av vägar. Att ha tillgång till snabbt och välfungerade bredband framstår som en självklarhet för varje storstadsbo. Stora delar av landet består emellertid av landsbygd som drabbats av såväl nedmontering av den fasta telefonin som att marknaden inte intresserar sig för att det ska finnas mobiltäckning i hela landet. Många är de företagare som fått benen undanslagna när telefonin eller internetuppkopplingen plötsligt inte fungerar längre. arbetar för att skapa förutsättningar för att alla ska ha både rätten och möjligheten att bo var man själv önskar i . En väl fungerande infrastruktur är en av de viktigaste förutsättningarna både för att näringslivet ska kunna utvecklas och för att skapa goda boendemiljöer. Behovet av snabba it-kommunikationer på landsbygden är stort. Marknaden har inte förmåga att på ett bra och effektivt sätt bygga ut bredband i hela landet. Tillgång till telefoni är en förutsättning för landsbygdens fortlevnad och fungerande telefoni krävs för att företagare ska kunna verka på landsbygden. anser att staten bör garantera fast telefoni och bra mobiltäckning i hela landet. En avgift bör införas för samtliga operatörer inom mobiltelefoni som en procentsats av omsättningen för att garantera täckning av de delar av landet där det inte är kommersiellt lönsamt. Vad som ovan anförs om en väl fungerande infrastruktur i hela landet bör som sin mening ge regeringen till känna. 6 Offentlig och privat service på landsbygden Medborgare och företag har rätt att få del av offentlig service på ett likvärdigt sätt oavsett om man bor i tätort eller på landsbygden. Men på landsbygden har den offentliga servicen monterats ned . På många håll i landet måste man resa miltals för att få hjälp av en tjänsteman med sitt problem. menar att det behöver byggas upp kompletta servicekontor i varje kommun där det finns behov av det för att samordna statlig, och privat service. Där vill vi samla Arbetsförmedlingens, och delar av kommunernas service i gemensamma utrymmen på lokal nivå. Resurserna ska användas gemensamt. Här finns det stora besparingsmöjligheter. Kontoren kan kompletteras med servicepunkter i vissa orter utanför centralorten. Vi ser att det behövs en ny anda av samverkan mellan stat och kommun där servicekontorens aktörer kan samsas med verksamhet för att ge enhetlig och samlad service till medborgarna. Vad som ovan anförts om lokala servicekontor bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2 Likvärdig postservice i hela landet En grundläggande samhällsservice är en fungerande postverksamhet. Många företag är för sin verksamhet helt beroende av en hög och jämn nivå på postservicen. Om detta inte kan garanteras står såväl konkurrensneutralitet som arbetstillfällen på landsbygden på spel. Därför ska posten ha i uppdrag att ge god service av likvärdig kvalitet till alla enskilda medborgare och företag i hela landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.3 Landsbygden behöver bra polisservice Polisens närvaro är en fråga som är viktig för hela landet. Det handlar inte enbart om att förebygga, beivra och utreda brott utan också om att ge service. Det är till polisen du ska vända dig för att få ett nytt pass, för att söka ett antal tillstånd såsom tillstånd för offentlig sammankomst, marknader och mycket annat. har ett ansvar för att ge service i hela landet. 6.4 Lanthandel och drivmedel vill också stärka den lokala kommersiella servicen på landsbygden. Lanthandeln har en nyckelfunktion för bygdernas attraktivitet och utveckling. ger de stora grossisterna så dåliga villkor till lanthandlarna att dessa inte kan konkurrera på likvärdiga villkor. Grossisterna tar inget som helst ansvar för att medborgare ska kunna få tillgång till rimlig service med dagligvaror även på mindre orter. Det finns behov av ett logistikstöd för lanthandeln som kompenserar för sämre geografiskt läge och mindre volymer av varor. menar att regeringen bör ta initiativ till åtgärder som ger förutsättningar för en fungerande dagligvaruhandel även på landsbygden. De mackar som finns kvar på landsbygden står inför liknande problem som lanthandeln. De stora bensinbolagen inskränker sin service och ställer allt hårdare krav på volym. har genom flexibilitet och påhittighet lyckats hejda utvecklingen mot färre mackar i många landsbygdsdistrikt. Vi kan konstatera att marknadskrafterna inte har något som helst intresse eller ansvar för en stor del av landsbygdsbefolkningens behov av drivmedel. På landsbygden, där kollektivtrafiken är begränsad, behövs bilen för att människor ska kunna resa till arbete och fritidsaktiviteter och det måste finnas möjlighet att tanka drivmedel inom rimliga avstånd. Därför gläds vi åt att i budgetpropositionen ha träffat en överenskommelse med regeringen kring att åtgärder för att säkerställa kommersiell service, dvs. bl.a. frågor om tillgången till lanthandel och drivmedel, för landsbygdens befolkning ska ingå i landsbygdsprogrammet och att det ska tillsättas en parlamentarisk utredning om landsbygdens villkor. anser att tillgången till läkemedel ska säkras även på landsbygden. var motståndare till att apoteksmonopolet privatiserades. Att tro att marknadskrafterna ska ta ansvar för att landsbygd och glesare landsbygd ska ha tillgång till medicin är att blunda för verkligheten och att inte ta sitt politiska ansvar. bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag för att garantera hela landets befolkning tillgång till läkemedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7 Banker och betalningar på landsbygden stöttar utvecklingen av fler bankkontor. Här är de lokala sparbankerna centrala och deras möjlighet att konkurrera på samma villkor som de stora affärsbankerna. Det kan de inte . Landsbygden behöver banker med lokal närvaro, stor personkännedom och samhällsengagemang. Vi ser gärna att följer exempel med lokala banker. En översyn av banklagstiftningen och regelverk är nödvändig för att minska de administrativa bördorna för små lokala sparbanker. Bankkonkurrensen behöver också breddas för att människor ska få större möjlighet att välja alternativ till de stora affärsbankerna och därför vill vi se över möjligheten till statligt uppstartsstöd till lokala banker. Därutöver behövs stärkta möjligheter till kapitalisering av lokala sparbanker. Vad som ovan anförs om lokala sparbanker bör som sin mening ge regeringen till känna. Allt fler banker har helt upphört med kontanthantering eller infört restriktioner för hur man får ta ut och sätta in sina pengar på banken. Det betyder att väldigt många människor har fått rätten till sina egna pengar begränsad. Detta drabbar särskilt människor i glesbygden, där det kan vara långt mellan bankkontoren. För många är tillgången till kontanter viktig för att kunna ha kontroll över sin ekonomi. Andra vill inte ha kort av integritetsskäl och en del har problem med tekniken. Vissa affärer tar inte kort p.g.a. att det är dyrt. Bankerna ska åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8 Företagande, arbete och boende på landsbygden 8.1 Landsbygden behöver småföretagen Företagen och jobben är helt avgörande för landsbygdens framtid. Staten måste ta ett övergripande ansvar för en rad åtgärder som säkrar att företag kan starta, växa och leva vidare. På landsbygden kommer t.ex. generationsväxlingen att leda till stora problem om inget görs för att underlätta för företagare att överföra sina verksamheter till unga entreprenörer. Kapitalförsörjningen är ofta ett stort problem för småföretagare, inte minst vid nystart av företag. Undersökningar visar att särskilt två problem finns när småföretag på landsbygden behöver skaffa kredit. Det ena är att fasta objekt, som fastigheter, har så låga värden att det är svårt att belåna dem för annan verksamhet. Det andra är att ju längre från kreditgivare småföretagaren befinner sig, desto svårare är det att skaffa kredit. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. finns en rad olika statliga aktörer på området, med överlappande mandat, vilket försvårar för företagen att veta vem de ska vända sig till. Vi vill därför samla dessa resurser till ett gemensamt bolag med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den demografiska utvecklingen, parad med avfolkningen av landsbygden, kommer att leda till att personalförsörjningen av de offentliga välfärdstjänsterna på landsbygden sätts under press. TCO har studerat denna fråga närmare i en rapport som publicerades . [1] Rapporten visar att det kommer att råda brist för flera yrkeskategorier inom välfärden. Framför allt beräknas bristen på omvårdnadspersonal vara stor. Det är främst ökad efterfrågan inom äldreomsorgen, dvs. att andelen äldre ökar, som driver denna utveckling. Kommuner och Landsting (SKL) har beräknat att 125 000 undersköterskor behöver anställas . [2] Mot bakgrund av vad som anförts ovan bör regeringen tillsätta en med uppdrag att föreslå åtgärder och insatser för att klara personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.4 Ökad mångfald ger tillväxt Forskning visar att öppna samhällen är kreativa samhällen och därför är mångfald en viktig faktor för tillväxt. Mångfald ger dynamik, lockar till sig människor och ökar möjligheterna för en kreativitet som kan resultera i en större bredd inom kultur och näringsliv. Det är viktigt att sträva efter en välkomnande landsbygd med mötesplatser mellan nya och gamla invånare i bygden. Landsbygdens styrka gentemot staden är den sociala gemenskap som finns och som gör att problem kan lösas på effektivare sätt, men det kan också vara en gemenskap som hämmar och håller tillbaka goda idéer. Därför är det viktigt att stödja sociala satsningar på landsbygden som leder till ökad integration och stärkt gemenskap. 9 Gröna näringar ger jobb Många av de framtida jobben finns inom de gröna näringarna. Utveckling av de gröna näringarna ger förutsättningar för inflyttning och utveckling av landsbygden. För är miljö- och klimatpolitiken samt turismen intimt förbundna med möjligheten till utveckling av svensk lands- och skogsbygd. Ökad användning av bioenergi och förädling av skogsråvaran samt ekoturism och attraktiva boendemiljöer ger förutsättningar för inflyttning och utveckling av landsbygden. energipolitik bygger på att kärnkraften ska avvecklas och ersättas av förnybar energi i stor skala. En politik som främjar ökad användning av bl.a. bioenergi och förädling av skogsråvaran gynnar landsbygden i allmänhet och skogsbygderna i synnerhet. Möjligheten till landsbygdsutveckling i strandnära lägen () bör utnyttjas för utveckling i områden med mycket stränder och lågt exploateringstryck. Detta måste ske på ett sådant sätt att det inte hindrar det rörliga friluftslivet, den biologiska mångfalden och allmänheten från att ha tillgång till hela sjön och hela strandremsan. vill underlätta för människor att få tillgång till närproducerad, hälsosam och miljövänligt producerad mat. Vi ser en stor potential inom lokal livsmedelsförädling och småskaligt mathantverk. En miljöanpassad upphandling i offentlig sektor gynnar lokalproducerade och ekologiska livsmedel och skapar jobb lokalt. En förenkling av regelverket för småskalig livsmedelsproduktion och servering skulle underlätta för landsbygdens småföretag. En ny medvetenhet – utifrån klimat-, hälso- och miljöhänsyn – ställer nya krav på bl.a. upphandling. Det vore önskvärt med en förändring av lagen om offentlig upphandling för att erbjuda större möjligheter att upphandla ekologiskt hållbart och närproducerat med höga krav på djurskydd. Vi vill kraftsamla för en hållbar livsmedelsproduktion i ; vi vill se "– det hållbara matlandet". Detta utvecklar vi i motionen Hållbar mat (V542). bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med en långsiktig strategi med förslag till åtgärder som syftar till en mer miljömässigt hållbar landsbygdsutveckling. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9.1 Satsa på turismen Turismen har stor betydelse för hela landet. Branschen har under ett flertal år växt och fått allt större betydelse som en av flera tillväxtmotorer. är ett land som lockar besökare från när och fjärran. Landsbygden erbjuder särskilt goda förutsättningar för ekoturism. Detta är positivt och vi kan med glädje se att nya nischade satsningar inom ekoturism, som t.ex. att bo på lantgård, är framgångsrika och detta gynnar landsbygden. Kopplingen till lokalproducerad mat ser vi också i allt större utsträckning. vill satsa på besöksnäringen. Speciellt måste fjäll- och landsbygdsturismen uppvärderas och ses som en viktig näring ur ett regionalpolitiskt perspektiv och få en större del av de framtida infrastruktursatsningarna. Staten bör i samarbete med kommuner, föreningar och företag ta ett ökat ansvar för att locka besökare till hela . Regeringen bör därför lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen så att den uppnår samma status som andra branscher. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9.2 Gruvnäringens betydelse för glesbygden Gruvindustrin är en strategiskt viktig näring för . Efterfrågan på svenska mineraler och metaller från tillväxtländer innebär att den svenska gruvnäringen är på väg att återta en betydelsefull roll för hela den svenska ekonomin. En modernisering av det svenska samhället, där vi möter de miljö- och klimatutmaningar vi står inför, måste innebära att även gruvnäringen utvecklas i samklang med övriga delar av samhället. Genom nya gruvetableringar skapas framtidstro i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. har gruvbrytning stor påverkan på miljö och omgivning. Mot nya exploateringar står andra intressen som måste tas på allvar. Detta ställer stora krav på att gruvnäringen tar till vara och värnar gemensamma miljöutrymmen, ligger i framkant när det gäller att använda miljövänlig teknik och tar ansvar för det lokala och regionala samhället. Detta innebär också att stora krav måste ställas på tillståndsgivande myndigheter. Den svenska minerallagen är exceptionellt förmånlig för gruv- och prospekteringsbolag, men alltför lite hänsyn tas till dem som påverkas av verksamheten. Både de människor och den miljö som påverkas av gruvindustrin måste ges en större vikt i processen. Fastighetsägare och innehavare av särskild rätt som berörs av ansökan om undersökningstillstånd, t.ex. berörd sameby, ska alltid ges rätt att yttra sig över ansökan. menar att den tidigare regeringens antagna mineralstrategi är otillräcklig för att skapa en hållbar mineralbrytning. All verksamhet inom gruv- och mineralindustrin ska ske med största möjliga miljöhänsyn. En ökad gruvbrytning får inte heller minska våra ansträngningar för att skapa ett mer resurssnålt samhälle. Ett allt större ifrågasättande av gruv- och prospekteringsbolagens planer på ökad gruvbrytning i finns från lokalbefolkning och miljöengagerade. menar att den i många fall är berättigad. Därför är det av avgörande betydelse att de som berörs får stärkta möjligheter att påverka och att skydd av unika natur-, turist- eller renbetesområden garanteras. Bergsstaten ska inte kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområde. Mot denna bakgrund bör också uranbrytning förbjudas i . är ett mycket attraktivt land för mineralprospektörer. I är dock ersättningen till staten och fastighetsägare mycket liten i internationell jämförelse vid eventuell gruvdrift. Den uppgår till endast av det beräknade värdet av de som omfattas av koncessionen (dvs. av staten tilldelad rätt att bedriva verksamhet) och som har brutits. gruvnäring har enligt statistik från lägst beskattning av samtliga gruvländer i världen. Den effektiva skattesatsen uppgår enligt statistiken till . I ytterst få länder understiger skattesatsen .