mot · H102XV52 · 2014-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:174 Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ett nytt och mer ambitiöst mål än nuvarande för att minska primärenergianvändningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som inkluderar hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar i ROT-programmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till enhetliga byggnormer för minskad energiförbrukning och som möjliggör för kommunerna att ha ambitiösare målsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att införa ett kvotpliktssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen bör utformas så att definitionen stora företag utgår från den faktiska energiförbrukningen. avslår förslag om individuell mätning kring värme/kyla (avsnitt 13.3.1 i propositionen). Regeringens uttalade syfte med propositionen är att öka energieffektiviteten i för att kunna nå de uppsatta energieffektiviseringsmålen nationella som europeiska . Energieffektiviseringsdirektivet ska införlivas i svensk lagstiftning och bestämmelserna föreslås träda i kraft . En bärande del i propositionen är lagförslag om att stora företag ska genomföra en energikartläggning med jämna tidsintervall. Det finns lagförslag om att kräva energimätning på lägenhetsnivå (om detta är kostnadseffektivt), skärpta krav ställs också på mätning av el och naturgas. Vidare föreslås det skärpta krav för företag inom energisektorn när det gäller utformningen av fakturor och debitering av kunderna. Vidare föreslås det att en kostnads-nyttoanalys ska göras av företag som planerar större projekt i form av byggnation av elproduktionsanläggningar, industrianläggningar och fjärrvärmenät. Kommissionen presenterade en grönbok om energieffektivisering i vilken det angavs en potential på effektivare energianvändning . presenterade kommissionen ett förslag till handlingsplan för energieffektivisering för att realisera tidigare uppsatta mål. Handlingsplanen för energieffektivisering har därefter utgjort en del av det klimat- och energipaket som kommissionen presenterade . Planen låg till grund för Europeiska rådets antagande av de s.k. 20-20-20-målen för energieffektivisering, minskade växthusgasutsläpp och ökad andel förnybar energi. 2010 presenterades kommissionens meddelande Energi 2020: en strategi för konkurrenskraftig, hållbar och trygg energiförsörjning, den s.k. energistrategin. Energieffektivisering pekades ut som ett av fem prioriterade områden i denna strategi. I energistrategin föreslog kommissionen att initiativen för energieffektivisering skulle inriktas på de två sektorerna med störst energibesparingspotential: transporter och byggnader. Mot bakgrund av energistrategin och kraven handlingsplan för energieffektivisering, presenterade kommissionen 2011 en kompletterande energieffektiviseringsplan. I denna handlingsplan utvecklas de förslag som presenterades i energistrategin. Mot bakgrund av energieffektiviseringsplanen presenterade kommissionen ett förslag till nytt direktiv för energieffektivisering, där flera av åtgärderna i energieffektiviseringsplanen föreslogs bli juridiskt bindande. Energieffektiviseringsdirektivet trädde i kraft . Syftet med direktivet är att fastställa en gemensam ram för att främja energieffektivisering i unionen. Detta för att säkerställa att det av antagna målet om primärenergibesparing ska uppfyllas, men också till att bana väg för ytterligare energieffektivisering därefter. I regeringens proposition 2013/14:174 Genomförandet av energieffektiviseringsdirektivet finns det förslag som vi välkomnar, och andra som vi avstyrker. Generellt tycker vi att regeringens ambitioner och uppsatta mål för att minska energiförbrukningen är för lågt satta. Vi välkomnar förslag som att stora företag åläggs att göra en energikartläggning, och tycker självklart att det är bra med förslag som underlättar för berörd part att energieffektivisera vid kommande renoveringstillfällen samt att det offentliga ska visa vägen när det kommer till att minska energianvändningen. 5Nationellt vägledande mål för energieffektivitet Det svenska målet om minskad energiintensitet utgör nationella vägledande mål för energieffektivitet. Regeringen bedömer att det uppfyller direktivets krav på ett vägledande nationellt mål. säger nej till att kopplar energieffektivisering till ekonomisk tillväxt, BNP, vilket kan leda till att den faktiska primärenergianvändningen kan öka. Det finns en långt högre energieffektiviseringspotential i , som inte tillvaratas. För att ska kunna minska primärenergianvändningen bör regeringen återkomma med förslag till ett nytt och mer ambitiöst mål än nuvarande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6En nationell strategi för energieffektiviserande renovering av byggnader Regeringen aviserar att en långsiktig strategi för att främja energieffektiviserande renovering av det nationella beståndet av bostadshus och kommersiella byggnader kommer att utformas. Detta är i grunden bra. Energieffektivisering kan bidra till ökad sysselsättning som klimatpåverkan minskar. Det finns stora samhällsekonomiska vinster att göra här. Vi saknar dock förslag till ekonomiska styrmedel för att öka omfattningen av energieffektiviserande renovering. För att skapa förutsättningar för landets hyresgäster att bo i lägenheter med ökad tillgänglighet och låg energiförbrukning bör regeringen återkomma med förslag som inkluderar hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar i ROT-programmet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. står bakom alla de kommuner som själva tar fram egna, progressiva byggnormer i syfte att minska energiförbrukningen och vi vill i sammanhanget understryka att vi anser att det är mycket olyckligt att bostadsminister har uttryck kritik mot dessa kommuners initiativ. Inom byggbranschen i stort saknas det enhetliga byggnormer. Byggbranschens aktörer har länge efterfrågat enhetliga lösningar. Det är en uppgift som behöver åtgärdas och regeringen har ett ansvar att se till att ett sådant förslag tas fram. Regeringen bör därför återkomma med förslag till enhetliga byggnormer för minskad energiförbrukning och som möjliggör för kommunerna att ha ambitiösare målsättningar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen gör bedömningen att en alternativ strategi i enlighet med artikel 7.9 bör väljas, dvs. man vill inte införa ett kvotpliktssystem, så som direktivet förespråkar i artikel 7.1. Den bedömningen vänder sig emot. Vi vill införa ett kvotpliktssystem för energieffektivitet med dithörande s.k. vita certifikat. Vita certifikat är ett styrmedel där staten sätter ett obligatoriskt mål för energieffektiviseringar. Kvotpliktssystem syftar till att genomföra energieffektiviseringsåtgärder. Systemet innebär att kvotpliktiga energiföretag uppmuntrar åtgärder hos slutanvändare och får då tillgodoräkna sig beräknad energibesparing. För att genomföra energieffektivisering av den omfattning som behövs för att uppnå satta mål, bör regeringen återkomma med förslag om att införa ett kvotpliktssystem. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En ny lag föreslås träda i kraft som ålägger stora företag att göra en energikartläggning . Definitionen stora företag är lika med företag som sysselsätter minst 250 personer och vars omsättning överstiger eller en balansomslutning som överstiger . tycker att det är bra att stora företag kommer att behöva göra regelbundna energikartläggningar, men vill att fler ska omfattas av kravet på energikartläggning. För att få till en genomgripande energieffektivisering inom industrin bör lagen utformas så att definitionen stora företag utgår från den faktiska energiförbrukningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen gör den bedömningen att energieffektiviseringsdirektivet i vissa situationer kräver individuell mätning på en annan nivå än vad som krävs enligt dagens energilagstiftning. Därför föreslår regeringen en ny lag om energimätning i byggnader. Regeringen skriver: Den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad ska se till att den energi som används för att påverka inomhusklimatet (värme eller kyla) i varje lägenhet, liksom lägenhetens förbrukning av tappvarmvatten, kan mätas, i de fall detta är kostnadseffektivt. och m.fl. resonerar enligt följande (s. 127-128 i propositionen): Eftersom värmeförbrukningen varit inkluderad i hyran eller den schablonbaserade avgiften till bostadsrättsföreningen, har också byggnaderna kommit att utformas för att minimera den totala energianvändningen. Det är den som äger byggnaden som betalar för energin och därmed har de fulla incitamenten för att genomföra energieffektiviserandeåtgärder i exempelvis klimatskal och ventilationssystem. Det finns inte heller någon anledning för hyresvärden att med dagens hyressättning höja temperaturen mer än till en normal acceptabel nivå i enlighet med råd, och det finns därför inte någon övertemperatur i svenska bostäder eller någon större energibesparing att göra. Byggnaderna är däremot inte anpassade för att minimera värmeöverföringen inom klimatskalet, dvs. Detta medför att det kan uppstå en rättviseproblematik mellan hyresgästerna eller de boende i en bostadsrättsförening. En lägenhet som ligger mitt i byggnaden kan kraftigt sänka temperaturen på radiatorerna, men i ställettillgodogöra sig värmen från kringliggande lägenheter. Närliggandelägenheter kan då få en ökad värmeförbrukning enbart som en följd av att grannlägenheten har sänkt temperaturen. En övergång till individuell mätning och debitering skulle kräva att resurser används till värmeisolering mellan lägenheterna, innerväggarna skulle behöva bli tjockare och uppta del av boytan. Vid en övergång till individuell mätning och debitering sker en överföring av energieffektiviseringsincitamenten från ägaren av byggnaden till de boende. De boende har enbart möjlighet att utifrånändrat beteende spara energi, exempelvis genom att stänga fönster, medan byggnadsägaren har långt större möjligheter att uppnå verkliga energibesparingar. avvisar skarpa krav på individuell mätning av värme/kyla och instämmer i remissinstansernas invändningar, som redovisas ovan. Det finns begränsad möjlighet för den som bor i bostäder som är aktuella för individuell mätning av värme/kyla att påverka sin värmeförbrukning. bör därför avslå förslagen i avsnitt 13.3.1 i propositionen. Detta bör besluta.