ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XSD480 · 2014-04-09 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:199 om subventionerade anställningar för nyanlända tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen angående instegsjobben. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nystartsjobben. har gjort en granskning av effektiviteten gällande instegsjobben samt nystartsjobbens påverkan över möjligheterna att finna en osubventionerad anställning. konstaterar något motsägelsefullt att dessa anställningsstöd å ena sidan i stort sett fungerar som avsett, men att det å andra sidan behövs förbättringar. Man påtalar även för regeringen att det finns brister i termer av användandet hos vissa arbetsgivargrupper, i Arbetsförmedlingens regler samt i instegsjobbens regler. Vidare menar att en konsekvens av instegsjobben (som även kräver studier i SFI) är att kunskaperna i svenska riskerar att blir lidande. Helt central i sammanhanget är att flaggar för att de positiva resultat som tillskrivs reformen kan bero på att de mest resursstarka nyanlända är de som har lättast att få instegsjobb och senare ett ordinarie arbete. Med stor sannolikhet är det alltså så att många av de som erhåller ett osubventionerat arbete efter instegsjobben skulle ha klarat sig lika bra eller nästan lika bra även om instegsjobben inte fanns. Det finns alltså starka skäl att ifrågasätta värdet och samhällsnyttan med reformen. Att regeringen vid instegsjobbens införande valde ett system som innebär att det inte skaps några jämförelsegrupper är högst anmärkningsvärt och omöjliggör en säker utvärdering av dess utfall och samhällsnytta. Den statistiska analys som hänvisar till visar dock att instegsjobbare inte hade högre sannolikhet att erhålla en osubventionerad anställning. Vid sidan av den tveksamma samhällsnyttan och brister i regelverket, så bygger instegsjobben också på en ur moraliskt hänseende mycket svårförsvarad princip. Instegsjobben gör skillnad på människor utifrån etnisk bakgrund och är således en diskriminerande åtgärd. Vissa arbetslösa ges, enbart på basis av sin etniska bakgrund, konkurrensfördelar i form av kraftiga lönesubventioner, som andra arbetslösa inte har rätt till. Positiv särbehandling av en grupp i samhället innebär per automatik negativ särbehandling av en annan grupp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att tillkännage för regeringen som sin mening att instegsjobben ska slopas. Beträffande nystartsjobben finns även här regelverk som gynnar nyanlända invandrare i förhållande till andra grupper. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening att regelverket kring nystartsjobb skall förändras så att ingen missgynnas på basis av sin etniska tillhörighet eller vistelsetid i landet. Att det aldrig skall löna sig att begå brott är en viktig princip för . Vi anser därför även att det regelverk som ger kriminella särskilda privilegier i förhållande till andra grupper inom ramen för nystartsjobben skall avskaffas.
mot · H102XSD486 · 2014-04-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:216 Särskilt ömmande omständigheter 201314SD486 med anledning av regeringens proposition 2013 14 216 särskilt ömmande omständigheter avslår regeringens proposition 2013/14:216 om särskilt ömmande omständigheter. Regeringen föreslår i sin proposition 2013/14:216, Särskilt ömmande omständigheter att den nuvarande bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter ersätts med särskilt ömmande gällande barns möjligheter till uppehållstillstånd. Vidare föreslås att uppehållstillstånd får lämnas efter att en utvisning eller avvisning fått laga kraft. finns möjligheten att bevilja uppehållstillstånd om ömmande omständigheter föreligger. Regeringen konstaterar i sin proposition att omständigheterna för barn inte behöver vara av samma allvar och tyngd som för vuxna. Att ändra lydelsen synnerligen till särskilt är därför inte nödvändigt. Vidare finns en stor osäkerhetsfaktor på hur dessa förändringar kommer att tillämpas, något som även många remissinstanser tillstyrker. Av liknande skäl bör heller inte uppehållstillstånd beviljas efter beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft. ifrågasätter förslagets lydelse och hur det ska tillämpas i praktiken. Då förslaget inte preciserar närmare villkor för dess tillämpning finns ett alltför stort utrymme för vidlyftiga tolkningar. Av ovan nämnda skäl bör därför regeringens proposition 2013/14:216 avslås.
mot · H102XSD487 · 2014-04-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:217 Enklare regler om uppehållstillstånd för vissa vårdnadshavare som sammanbor med barn i 201314SD487 med anledning av proposition 2013 14 217 enklare regler om uppehållstillstånd för vissa vårdnadshavare som sambor med barn i avslår regeringens proposition 2013/14:217 gällande enklare regler om uppehållstillstånd för vissa vårdnadshavare som sammanbor med barn i . Regeringen har i sin proposition 2013/14:217, Enklare regler om uppehållstillstånd för vissa vårdnadshavare som sammanbor med barn i , lämnat förslag som syftar till att förenkla föräldrars möjlighet till uppehållstillstånd. Enligt den nya punkten (3) i 5 kap 3a § UtlL ska en utlänning som är förälder till och vårdnadshavare samt sammanbor med ett barn som är bosatt i ges uppehållstillstånd. Dagens regelverk gör redan detta möjligt genom att vid avslag på en asylansökan återvända för att ansöka om uppehållstillstånd för anhörig från hemlandet. Ett av de scenarier regeringen nämner som skäl för sitt förslag är då en asylsökande som ännu inte har erhållit beslut från träffar en person med uppehållstillstånd varpå de skaffar barn. Regeringen har lämnat förslag med barnets bästa som utgångspunkt. Dock finns det skäl att vara orolig över hur detta påverkar parets val av att skaffa barn då resultatet i vissa fall blir synonymt med omgående uppehållstillstånd. Beroendesituationer kan uppstå som för den skull inte garanterar barnets bästa då nästan vem som helst kan skaffa barn, men det krävs betydligt mer för att vara förälder. Vidare föreslås att ska utfärda främlingspass till utlänningar som inte har någon sådan handling eller har möjlighet att skaffa en sådan. Denna möjlighet finns i vissa fall. Att precisera en generell regel i lagtexten att utan andra undantag än rikets säkerhet och ordning är både oförsiktigt och ogenomtänkt. Likaså avser regeringen att införa en möjlighet att överklaga ett avslag om främlingspass. De skriver i sin proposition att detta ryms inom myndigheternas befintliga ramar. Dock menar i både och som är remissinstanser att förslaget kommer att medföra ökad administration och därmed kostnader. bör därför mot det ovan anförda avslå proposition 2013/14:217.
mot · H102XSD500 · 2014-04-29 00:00:00 — Man kan utan vidare slå fast att livsmedel inte är en produkt som vilken annan och att livsmedelsproduktionen inom ett land har en särställning. Här har den offentliga upphandlingen en viktig roll att spela. Därför bör bli mer tillåtande för att stärka konkurrenskraften hos närproducerade livsmedel. anser att två utgångspunkter ska vara vägledande för all kemikaliepolitik inom EU; försiktighetsprincipen och harmonisering genom minimireglering. Kombinationen av dessa ger utrymme att ha ett högre nationellt skydd i de fall vi anser att det finns anledning att misstänka att det finns risk för miljö eller hälsa. Även i de fall då det inte är fastställt att en viss kemikalie eller ett material är riskfritt bör det finnas utrymme för nationella regleringar. Nuvarande system med EU:s kemikalielagstiftning är problematisk utifrån flera aspekter varvid den kanske mest akuta är frågan om hormonstörande ämnen. Principer för godkännande av ämnen bör ske utifrån hur och i vilken utsträckning människor kommer i kontakt med dem och inte utifrån vilken produkt de använder. Om man använder dessa utgångspunkter bör även framtida regler om till exempel nanomaterial inlemmas i EU:s befintliga ramverk. Frågan om kemikalier är även intimt förknippad med tillsatser i livsmedel och foder. Varje land ska ovillkorligen kunna reglera användningen av specifika tillsatser i livsmedel som saluförs inom deras territorium. Även frågan om ämnen som kommer i kontakt med livsmedel vid behandling eller paketering bör kunna regleras nationellt utifrån en bas av harmoniserade minimiregler. EU och är klimateffektiva ekonomier sett till utsläpp i förhållande till BNP. Det finns därför anledning att ifrågasätta behovet av att EU och ensidigt skulle göra åtaganden om utsläppsminskningar. Störst klimatnytta per investerad krona uppnås genom åtgärder i utvecklingsländer. Även tillväxtländerna bör ta sitt ansvar. Investeringar i klimatanpassningar av produktion och energiframställningar bör som tidigare påpekats företrädesvis ske i de länder som är de största klimatbovarna. ska dock fortsatt verka för ekonomiskt försvarbara klimatsatsningar inom EU. Liksom när det gäller kemikalier och andra områden har Kommissionen och EU fått för stort inflytande över medlemsstaternas klimatpolitik. , och andra EU-länder, har en skyldighet att uppnå bindande globala klimatmål. Åtgärderna för att uppnå målen bör dock bestämmas nationellt. bör stå fria att själva göra avvägningar gällande styrmedel, konkurrenskraft, sektorer och effektivitet. Per Ramhorn (SD)
mot · H102XV51 · 2014-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:173 En utvecklad budgetprocess beslutar att 2 kap. 1-1a § budgetlagen ska ges den lydelse som framgår av bilaga 1 i motionen. Regeringen lämnar i propositionen bl.a. förslag till ändringar i budgetlagen (2011:203) avseende uppföljningen och utvärderingen av de budgetpolitiska målen. har i sak ingenting att erinra mot regeringens föreslagna ändringar men ifrågasätter den definition av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande som anges i budgetlagen. Enligt 2 kap. 1 § budgetlagen ska regeringen till lämna förslag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmål). I bestämmelsen anges alltså att målet för den offentliga sektorns sparande är just ett överskottsmål. Vi menar att det är olämpligt att målet i lagtext ges ett namn som också kan uppfattas som ett ställningstagande till nivån för den offentliga sektorns sparande. Nivån på den offentliga sektorns sparande är en politisk bedömningsfråga som kan variera med politiska majoriteter, men även för samma politiska majoritet. föreslår mot denna bakgrund att ordet överskottsmål i nuvarande bestämmelse liksom i regeringens förslag till ny bestämmelse byts ut mot saldomål. Därför bör 2 kap. 1-1a § budgetlagen ges den lydelse som framgår i bilaga 1. Detta bör besluta. Bilaga 1 Föreslagen lydelse i budgetlagen 2 kap. 1-1a § 2 kap. Budgetpolitiska mål och riktlinjer. Regeringen ska till lämna förslag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomålet). Om har beslutat om ett sådant saldomål som avses i 1 §, ska regeringen för redovisa hur målet uppnås. Regeringen ska då beakta effekterna av beslutade och för presenterade budgetpolitiska åtgärder. Regeringen ska vid en bedömd avvikelse från målet även redogöra för hur en återgång till målet ska ske.. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102XV57 · 2014-04-08 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:190 tillträde till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge ett tilläggsuppdrag till om att utreda hur svensk krigsmaterielexportlagstiftning i alla delar kan anpassas till ATT. I propositionen föreslår regeringen att godkänner vapenhandelsfördrag , ATT. Regeringens bedömning är att det inte krävs några lagändringar med anledning av tillträde till vapenhandelsfördraget. ATT är ett fördrag som ställer krav på att undertecknande stater ska kontrollera internationell handel med försvarsmateriel. Fördraget har inga överstatliga inslag utan bygger helt på att staterna själva ska kontrollera handeln. Fördraget beslutades i och undertecknades av den . I regleras handeln med försvarsmateriel i lagen (1992:1300) om krigsmateriel, KML. Enligt lagen krävs tillstånd för export av krigsmateriel och för tekniskt bistånd till någon utanför . Frågor om tillstånd enligt KML prövas av , . Ärenden av principiell betydelse eller särskild vikt överlämnas till regeringen. tillsattes som ska utreda den framtida svenska exportkontrollen av krigsmateriel och ramarna kring den samt lämna förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen mot icke-demokratiska stater. Svenska Röda Korset anser i sitt remissvar att en ratificering av ATT medför att ISP i sin prövning av enskilda ärenden måste beakta ATT:s syften och att detta bör framgå av propositionen. föreslår i sitt remissvar att ATT ska inkluderas i det uppdrag som har fått av . När godkänt ATT så betyder det att fördragets krav måste vägas in i alla beslut om huruvida tillstånd ska ges till export av krigsmateriel. Detta innebär en välkommen skärpning av regelverket för export av krigsmateriel, men också att detta blir mer svåröverskådligt. behöver ett sammanhållet och transparent regelverk för krigsmaterielexporten. Regeringen bör därför ge ett tilläggsuppdrag till om att utreda hur svensk krigsmaterielexportlagstiftning i alla delar kan anpassas till ATT. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102A12 · 2014-04-09 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:199 om subventionerade anställningar för nyanlända tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om instegsjobben. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nystartsjobben. har gjort en granskning av effektiviteten gällande instegsjobben samt nystartsjobbens påverkan på möjligheterna att finna en osubventionerad anställning. konstaterar något motsägelsefullt att dessa anställningsstöd å ena sidan i stort sett fungerar som avsett, men att det å andra sidan behövs förbättringar. Man påtalar även för regeringen att det finns brister i termer av användandet hos vissa arbetsgivargrupper, i Arbetsförmedlingens regler samt i instegsjobbens regler. Vidare menar att en konsekvens av instegsjobben (som även kräver studier i sfi) är att kunskaperna i svenska riskerar att blir lidande. Helt centralt i sammanhanget är att flaggar för att de positiva resultat som tillskrivs reformen kan bero på att de mest resursstarka nyanlända är de som har lättast att få instegsjobb och senare ett ordinarie arbete. Med stor sannolikhet är det alltså så att många av de som erhåller ett osubventionerat arbete efter instegsjobben skulle ha klarat sig lika bra eller nästan lika bra även om instegsjobben inte fanns. Det finns alltså starka skäl att ifrågasätta värdet och samhällsnyttan med reformen. Att regeringen vid instegsjobbens införande valde ett system som innebär att det inte skapas några jämförelsegrupper är högst anmärkningsvärt och omöjliggör en säker utvärdering av dess utfall och samhällsnytta. Den statistiska analys som hänvisar till visar dock att instegsjobbare inte hade högre sannolikhet att erhålla en osubventionerad anställning. Vid sidan av den tveksamma samhällsnyttan och brister i regelverket, så bygger instegsjobben också på en ur moraliskt hänseende mycket svårförsvarad princip. Instegsjobben gör skillnad på människor utifrån etnisk bakgrund och är således en diskriminerande åtgärd. Vissa arbetslösa ges, enbart på basis av sin etniska bakgrund, konkurrensfördelar i form av kraftiga lönesubventioner, som andra arbetslösa inte har rätt till. Positiv särbehandling av en grupp i samhället innebär per automatik negativ särbehandling av en annan grupp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att tillkännager för regeringen som sin mening att instegsjobben ska slopas. Beträffande nystartsjobben finns även här regelverk som gynnar nyanlända invandrare i förhållande till andra grupper. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening att regelverket kring nystartsjobb förändras så att ingen missgynnas på basis av sin etniska tillhörighet eller vistelsetid i landet. Att det aldrig ska löna sig att begå brott är en viktig princip för . Vi anser därför även att det regelverk som ger kriminella särskilda privilegier i förhållande till andra grupper inom ramen för nystartsjobben ska avskaffas.
mot · H102C13 · 2014-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:126 En enklare planprocess tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om justering i regeringens förslag till förenklingar när det gäller kungörelser av byggplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att detaljplaner om utformning av byggnadsverk ska upphöra att gälla efter att genomförandetiden löpt ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vindkraftverk undantas i kraven på detaljplan. Många av de förslag regeringen lägger om ett förenklat planförfarande är bra, även om konsekvenserna är svårbedömda i alla aspekter innan lagarna har hunnit prövas i skarpt läge. Dessutom är en del av förslagen påfallande mycket i linje med dem som motionerat om . På några punkter kan vi inte ställa oss bakom regeringens förslag. Vi välkomnar ett förenklat förfarande vid samråd där grupper som uppenbart inte berörs av en plan exkluderas i samrådet. Dock menar vi att försvarsmakten alltid ska inbjudas till samråd vid planering av högre byggnader som kan påverka flygverksamhet och som i övrigt kan påverka försvarets verksamhet. Detta ska föras in i 5 kap. 11 §. I stället för att detaljplaner automatiskt ska upphöra att gälla i fråga om byggnaders utformning när genomförandetiden löpt ut, är det bättre att vid ett enkelt förfarande låta kommunen upphäva detaljplanen. Genom ett förenklat förfarande har kommunen möjlighet att ta ställning till om detaljplanen ska upphävas eller inte och negativa konsekvenser kan undvikas relativt enkelt. Bestämmelsen gäller 4 kap. 25 §. Tillika välkomnar vi ett förenklat planförfarande där en detaljplan inte alltid behöver upprättas. I stället ska så kallade områdesplaner upprättas. Däremot är det både inkonsekvent och märkligt att vindkraftverk regelmässigt ska undantas från detaljplaner i alla sammanhang. Detta speciellt med tanke på de miljömässiga konsekvenserna vad gäller rovfåglar, de skönhetsmässiga konsekvenserna och konsekvenserna för försvarets flygverksamhet. Vi yrkar på att undantaget för vindkraftverk tas bort när det gäller paragraf 4 kap. 3 a punkt 3.
mot · H102C16 · 2014-04-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:215 Ny lag om näringsförbud 201314SD489 med anledning av Ny lag om näringsförbud 2013 14 215 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med lagförslag som innebär att får möjlighet att besluta om polishämtning om den som har fått näringsförbud inte inställer sig till samtal. Regeringens förslag om striktare regler kring näringsförbud är mycket välkommet och förslaget är som helhet bra. När någon blivit dömd till näringsförbud ska genomföra ett första samtal med den berörde. Detta samtal bedöms även av regering och remissinstanser som mycket viktigt och det är förenat med vite att underlåta inställelse. Samtalet tjänar bl.a. syftet att informera den dömde samt att för göra en första riskbedömning angående överträdelse av näringsförbudet. Vi sverigedemokrater anser att enbart vitesföreläggande inte är tillräckligt för om en dömd person avhåller sig från mötet. Vi vill att som en sista åtgärd också ska kunna begära hämtning av polis.
mot · H102C7 · 2014-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:176 Fordonsrelaterade skulder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag som innebär att personer med omfattande fordonsrelaterade skulder ska kunna vägras att registreras som ägare till fordon. Problemen med s.k. fordonsmålvakter är omfattande i . angav att omkring 1 av 10 bilar i ägs av målvakter. En person kan stå som ägare till hundratals bilar utan att vare sig fordonsskatt, trängselskatt eller trafikförsäkring betalas. Ofta har dessa personer inga utmätningsbara tillgångar. Ofta har målvaktsverksamheten kopplingar till annan brottslighet, stora skatteintäkter har gått förlorade och det är naturligtvis ett miljö- och trafiksäkerhetsproblem att en stor mängd obesiktigade bilar är i trafik i . Regeringens proposition tar upp förslag om rätten att ta fordon i anspråk för betalning av fordringar på vissa skatter och avgifter. Syftet med lagen är dels att minska de fordonsrelaterade skulderna till stat och kommun, dels att försvåra för fordonsmålvakter. Det allmänna ska, genom , kunna beslagta ett fordon som föranleder debitering av vissa fordonsrelaterade skatter och avgifter. Det föreslås också att felparkerade fordon, vars registrerade ägare har sådana obetalda och förfallna skulder uppgående till visst belopp, ska få flyttas och att fordonet inte behöver återlämnas till ägaren förrän alla dessa skulder och kostnader i samband med flytten är betalda. Det är angeläget att denna lagstiftning nu kommer på plats. Tyvärr har regeringen agerat mycket långsamt. , , presenterade Kronofogden och Transportstyrelsen ett genomarbetat förslag till lagstiftning. De som gått har inneburit att fordonsmålvakter kunnat agera i stort sett ostört. Socialdemokraterna har drivit frågan under allmänna motionstiden och via skriftliga frågor. Trots detta har processen på för att få fram en lagstiftning varit mycket långsam. Vi socialdemokrater anser att Kronofogdens och Transportstyrelsens förslag innehöll särskilt en intressant komponent. Att vissa personer ska kunna vägras registrering om de haft stora fordonsrelaterade skulder tidigare. Detta borde leda till att nu aktiva fordonsmålvakter inte ska kunna registreras som ägare till fler fordon. Vi föreslår därför att skuldbelastade personer ska kunna vägras registrering. Arbetet med att försvåra för bilmålvakter är mycket angeläget. Vi ser också två frågor som ofta hänger samman med målvaktsfrågan. Det handlar om svart bilhandel och övergivna skrotbilar i naturen. Det sistnämnda har redan utretts och det är märkligt att regeringen efter att presenterade sin rapport inte kunnat presentera en proposition. Det måste gå att hitta en lösning på problemet med övergivna skrotbilar i naturen som även tar hänsyn till motorhobbyns intresse.