mot · H102XS3004 · 2014-05-06 00:00:00 — Vi avsätter redan i vårändringsbudgeten resurser för att minska klasstorleken i förskolleklass och årskurs 1-3. Alla skolor kommer inte att hinna genomföra reformen . Det tar tid att hitta rätt personal och att anpassa lokaler. Men med vårt förslag är det inte resurserna som sätter gränsen för mindre klasser . Vi avsätter för att minska klasstorleken i förskoleklass och åk 1-3. Vi finansierar detta genom att föreslå att höjningen av tobaks- och alkoholskatten införs från . Ett första led i vår politik mot ungdomsarbetslöshet är att säkerställa att alla unga minst har den utbildningsnivå som krävs för att etablera sig långvarigt på arbetsmarknaden – gymnasiekompetens. kräver svensk arbetsmarknad gymnasieutbildning. jobbpolitik för unga måste vara långsiktig och rusta var och en för ett långt arbetsliv. Därmed måste fokus ligga på att alla unga arbetslösa avslutar sin gymnasieutbildning. Unga arbetslösa utan gymnasieutbildning har en mycket svag ställning på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland dem som saknar gymnasieutbildning är ungefär dubbelt så hög som bland dem som har det. Vi föreslår därför att ett utbildningskontrakt införs för alla arbetslösa under som inte fullgjort sina gymnasiestudier. Figur 42: Arbetslöshet () per högsta utbildningsnivå Procent av arbetskraften Kontraktet innebär att ungdomar som blir arbetslösa anvisas en individuellt utformad plan, där studier kan kombineras med praktik eller arbete, som leder fram till gymnasieexamen. När en person som saknar gymnasieexamen söker stöd på Arbetsförmedlingen slussas denne direkt in i utbildningskontraktet och en individuell utbildningsplan upprättas. Utbildningen är ett krav för att få ekonomiskt stöd från samhället. En modell, som använts i , innebär att ungdomar får arbeta halvtid på avtalsenliga villkor som de läser in gymnasieexamen. Som ett första steg i 90-dagarsgarantin föreslår socialdemokraterna ett utbildningskontrakt, som fasas in . Fullt utbyggt kommer utbildningskontraktet att omfatta 10 000 utbildningsplatser, varav hälften – 5000 platser – väntas vara på plats vid slutet av 2014. Inom utbildningskontraktet ska unga människor vid behov kunna kombinera deltidsjobb med deltidsstudier. Kostnaden för offentlig sektor för förslaget är . Obligatorisk sommarskola och möjlighet till sommarjobb Var åttonde elev lämnar utan behörighet för att komma in på gymnasieskolans nationella program. Det är ett misslyckande för samhället och ett svek mot dessa ungdomar. Vi har en skyldighet att se till att varje elev får reella möjligheter till fullständiga betyg. På samma sätt har eleverna själva en skyldighet att ta vara på de möjligheter som ges. Sommarlovet är långt. Vi vill använda dessa veckor klokt. Idealet är att inga elever ska behöva gå i skolan . Men för de elever som lämnar eller riskerar att lämna utan fullständiga betyg ska en del av sommarlovet ägnas åt att lära sig det man inte lärt sig . De ska få mer undervisningstid med professionella lärare. Den utökade undervisningstiden ska gälla elever i årskurserna 6-9. Dessa elever ska ges utökad undervisningstid i . Därmed ska alltså skolplikten omfatta delar av sommarlovet. Här och är det viktigaste att de elever som går ut nionde klass utan behörighet kompletterar sina betyg. Därför riktar vi insatsen i vårbudgeten 2014 till niondeklassarna. De som studerar bör ges möjlighet att kombinera studierna med sommarjobb. Ett sommarjobb är ofta ungdomars första kontakt med arbetslivet. Genom sommarjobb får ungdomar lära sig vilka krav som ställs på en arbetsplats, de får praktisk arbetslivserfarenhet och referenser för sitt framtida jobbsökande. Flera kommuner genomför särskilda insatser för att erbjuda ungdomar sommarjobb. Ett sommarjobb är för många ungdomar ett första steg in på arbetsmarknaden. Ett jobb är en möjlighet att knyta kontakter och samla erfarenhet inför framtida jobbsökande. Enligt en utredning från IFAU ger kommunala sommarjobb effekt på framtida arbetsinkomster. Vi vill stimulera de kommuner som erbjuder sommarjobb till dem som läser klart kurser . Vi föreslår obligatorisk sommarskola. De som studerar bör ges möjlighet att kombinera studierna med sommarjobb. Vi vill stimulera de kommuner som erbjuder sommarjobb till dem som läser klart kurser . Vi vill investera 2014 för att för att de niondeklassare som inte nått behörighet ska kunna läsa upp betygen . För att locka så många som möjligt att läsa riktas en särskild stimulans om till de kommuner som erbjuder sommarjobb till dem som studerar . Kreditrisker tillhör de främsta hindren för etablering för små och medelstora företag på nya marknader. Exportkrediter är en framgångsrik metod för det offentliga att främja export. Vi vill utveckla verksamhet i syfte att ytterligare sänka trösklarna för små och medelstora företags i samband med export genom att pröva möjligheten till subventionerade garantiavgifter för förstagångsexportörer. Modellen förutsätter att tillvägagångssättet är förenligt med gällande statsstödsregler (EU och ) och innebär att EKN behöver tillföras medel som kompenserar för uteblivna garantiavgifter. Vi avsätter för subvention av garantiavgifterna för förstagångsexportörer. Stärk läsutvecklingen genom folkbildning Folkbildningen har en viktig roll att spela för att stärka läsutvecklingen i . vill vi avsätta medel för detta ändamål. Medlen ska fördelas av och gå till läsfrämjande projekt som kan visa på dokumenterat goda resultat. Medlen ska kunna sökas av ideella föreningar och organisationer i samarbete med t.ex. folkbiblioteken och arbetsplatsbiblioteken för att nå nya grupper. Vi föreslår att tillförs för att stödja läsfrämjande projekt . Stärk matchningen – investera i bristyrkesutbildning Matchningen på arbetsmarknaden fungerar inte tillräckligt bra. Trots att nästan 400 000 personer söker jobb, så har många arbetsgivare svårt att hitta rätt arbetskraft. lider av ett rekryteringsgap. När konjunkturen tar fart ökar antalet lediga jobb. Om matchningen inte fungerar tillräckligt bra kommer arbetsmarknaden att stärkas långsammare än nödvändigt. De lediga jobben riskerar att inte tillsättas i tillräckligt hög takt. Därmed riskerar rekryteringsgapet att vidgas i konjunkturuppgången. En ansvarsfull politik tar sikte på att stärka matchningen på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen är en helt central aktör i detta arbete. Dessvärre har Arbetsförmedlingen lågt förtroende hos såväl arbetslösa, arbetsgivare som hos många av dess anställda. När vare sig arbetslösa eller arbetsgivare förväntar sig något utbyte, utan kanske till och med drar sig från att använda förmedlingens tjänster, måste något göras. Arbetsförmedlarnas professionella kompetens behöver tas bättre tillvara. Vi vill utveckla och göra om Arbetsförmedlingen till en matchningsspecialist tillsammans med andra aktörer. Arbetsförmedlingens arbete bygger på att både arbetsgivare och arbetslösa känner ett förtroende för verksamheten, att arbetsgivare ser förmedlingen som en naturlig samarbetspartner och att arbetslösa vill och förmås att jobba helhjärtat för att hitta ett jobb. För att detta ska bli verklighet föreslår vi följande förändringar: Utbilda för bristyrken. Vi vill utforma en satsning på bristyrken i nära samverkan med det privata näringslivet och andra arbetsgivare. Huvuddelen av utbildningen förväntas ske inom ramen för den arbetsmarknadsutbildning som finns, men vi vill därtill öppna upp mellan den reguljära utbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. På så sätt blir det möjligt att ta större delar av utbildningssystemet i anspråk för en satsning på bristyrkesutbildning. Yrkesutbildningar och yrkeshögskoleutbildningar är av stor vikt för att arbetsgivare ska hitta rätt personal och är ett snabbt sätt för den enskilda att hitta ett kvalificerat arbete. Arbetsgivarnas krav måste sättas i centrum. Arbetsförmedlingens kontakter med näringslivet måste intensifieras. Arbetsgivare ska vara med och styra och kvalitetssäkra utbildning och andra insatser – enbart insyn och rådgivande räcker inte. Arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter på regional och nationell nivå bör ha en större representation och inflytande över verksamheten. Arbetslösa ska ha rätt till det stöd som krävs . Regeringens regler om hur många dagar någon måste gå i arbetslöshet innan denne kan få kvalitativt stöd, och hur många dagar som måste gå innan arbetsförmedlaren har rätt att anvisa en åtgärd, en utbildning eller en praktikplats ska därför tas bort. Regelstyrningen ska minska. Arbetsförmedlingen ska i stället styra mot och följa upp resultatet – om människor kommer i arbete eller inte. Arbetsförmedlarna är experter på arbetsförmedling. De måste få använda sin professionella kompetens. Ge alla som söker jobb ett professionellt stöd – oavsett om man är tjänsteman eller arbetare, vilken utbildning man har eller vad man har gjort tidigare. Stödet från Arbetsförmedlingen måste anpassas till varje individ och behöver också kunna se olika ut beroende på geografisk ort, sektor eller yrke. Samarbetet med andra aktörer behöver breddas och fördjupas. Genom att använda kompetens och kontaktvägar från flera olika aktörer ökar möjligheterna att ge varje individ just den hjälp han eller hon behöver. Det finns såväl arbetsgivare som fackliga organisationerna som gör ett gott och utvecklat arbete för sina medarbetare och medlemmar, själva och genom gemensamma organ. Därför ska Arbetsförmedlingen ha ett nära samarbete med utomstående aktörer. Undanröj vattentäta skott mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning. bedrivs ett fåtal utvalda yrkesutbildningar som arbetsmarknadsutbildning, huvudsakligen inom de mansdominerade delarna av arbetsmarknaden. Detta trots att efterfrågan på andra utbildningar också är stor. Vi föreslår att de vattentäta skotten mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning ska tas bort. Arbetsförmedlingen ska kunna upphandla platser inom yrkesvux, yrkeshögskola, vuxenutbildning och högskola för att skräddarsy kortare utbildningar som gör att arbetssökande hittar jobb. Vi investerar i nya platser inom bristyrkesutbildning. Platserna fasas in , och når volymen 2 000 platser . Utbilda fler barnmorskor – Bristen på personal är synnerligen svår inom förlossningsvården. Den höga arbetsbelastningen får allvarliga konsekvenser för vårdkvaliteten. Många barnmorskor vittnar om en utsatt och osäker arbetssituation. En så livsavgörande händelse som en förlossning ska ske under trygga omständigheter. Tryggheten och tiden med en barnmorska under hela förlossningen har visat sig i studier vara det mest avgörande för en bra förlossning. Därmed krävs att antalet barnmorskor ökar. Det går inte att skjuta frågan om kompetensförsörjning inom förlossningsvården framför sig. Regeringens satsningar kommer . Det råder brist på personal nu och risken är att fler barnmorskor blir sjukskrivna eller tvingas gå ner i arbetstid om arbetsmiljön inte förbättras och personalförsörjningen säkras. Socialdemokraterna föreslår fler utbildningsplatser på barnmorskeutbildningen , för att möta den brist som råder och kommer att råda. I hela landet beräknas 100 fler utbildningsplatser kunna tillföras. Vi föreslår 100 nya platser på barnmorskeutbildningen redan till höstterminen, till en sammantagen kostnad av . Den svenska äldreomsorgen behöver en långsiktig kvalitetsplan. Kvalitetsplanen ska omfatta med etappvisa mål och delmål. Planen ska stimulera innovationer i äldreomsorgen, ett hälsofrämjande arbete på alla nivåer, en ökad tillgänglighet, åtgärda kvalitetsbrister och öka jämlikheten, inflytandet och valfriheten för de äldre samt innehålla ett program för generationsväxling för personalen. Personalen ska ha tillgång till utvecklingsmöjligheter, kompetensutveckling, en bra arbetsmiljö och bra arbetsvillkor. Äldreomsorgen kommer att behöva mer personal, mer kompetens och mer investeringar. Det kräver långsiktig och uthållig planering för att ge resultat. För äldre som har hemtjänst är kontinuiteten av avgörande betydelse. Kontinuitet är en av de indikatorer som mäts i Öppna Jämförelser – Vård och omsorg om äldre. I mätningen ingår personer som är som har två eller fler besök av , förutom trygghetslarm och matleveranser. Statistiken visar att äldre, i den kommun där kontinuiteten är som lägst, kan träffa mer än 20 olika anställda från (hemsjukvårdpersonal ej medräknad) . I den kommun som uppvisar högst kontinuitet träffar den äldre endast sex anställda från . I de flesta kommuner rör det sig om att 10-16 olika anställa besöker den äldre . Även om personalen är kvalificerad innebär ständigt nya ansikten en otrygghet. Skillnaderna i kontinuitet mellan kommuner visar att det går att förbättra kontinuiteten med en bättre arbetsplanering av personalen. Vi vill därför införa ett stimulansbidrag för kommuner som genomför kvalitetsprogram för bättre kontinuitet i äldreomsorgen. Vi föreslår att investeras i en stimulans för bättre kontinuitet i äldrevården . Ökad övningsverksamhet och stärkt materielförsörjning Från Socialdemokraternas sida anser vi att de internationella insatserna är viktiga. ska som nation vara beredd att delta tillsammans med andra länder i operationer som syftar till gemensam säkerhet och fred. Vårt engagemang är långsiktigt och tydligt på denna punkt. Vi står dock inför en nedtrappning i flera av de operationer vi deltar i. Kosovomissionen avvecklas och engagemanget i trappas ned. Situationer då missioner behövs kan uppstå och nya åtaganden kan bli aktuella. Den ekonomiska ram som föreslogs för internationella insatser i höstens budgetproposition kommer inte att tas i anspråk. Socialdemokraterna föreslår att förs över till dels förbandsverksamheten, dels materielanslaget. kan därmed specificeras till en ökad övningsverksamhet i förbanden och kan specificeras till av försvarsmakten redovisade behov när det gäller förbandens materiel. Socialdemokraterna vill också markera att den av regeringen föreslagna administrativa besparingen omfattande inte kan accepteras. Vi föreslår att förs från anslaget för Försvarsmaktens insatser internationellt till anslaget för anskaffning av materiel samt anslaget för förbandsverksamhet och beredskap. Vi anser att det är viktigt att sätta igång insatser för jobb och utbildning här och . Det kräver att vi prioriterar inom statens utgifter. Vi föreslår att ett antal av regeringens insatser som bedöms vara ineffektiva eller lågprioriterade avvecklas eller trappas ned. I vårändringsbudgeten avräknas från biståndet medel som går till flyktingmottagandet. För att finansiera detta görs neddragningar på verksamheter inom biståndsramen, utan att dessa redovisas för . De förändringar som görs bör tydligt framgå i förslaget till , som annars inte har ett fullgott beslutsunderlag. Regeringen lovade att anslå medel till den Gröna klimatfonden från biståndsanslaget. Vårpropositionen är dock otydlig om huruvida regeringens löfte kvarstår, eller om det infrias först . Vi anser att regeringen ska stå fast vid åtaganden gentemot den Gröna klimatfonden. Vi vill prioritera sommarskola för niondeklassare och att stimulera sommarjobb för ungdomar. Vi vill också påbörja stimulansen av Utbildningskontraktet . Dessutom råder brist på barnmorskor, och det är angeläget att öppna nya utbildningsplatser . Därutöver anser vi att det är angeläget att investera i kontinuitet inom äldrevården. Därför föreslår vi följande besparingar eller omdispositioner: Vi avvecklar regeringens prestationsbidrag. Detta stärker offentliga finanser med 2014. Trappa ned Skogsriket och Matlandet. Vi vill avveckla projektet - dock ej rådgivningsverksamheten. Vi har presenterat andra förslag för att stärka miljöarbetet i skogsbruket. Vi vill också trappa ned de delar av Matlandet Sverige-satsningen som enligt regeringens egen utvärdering har låg måluppfyllelse. Detta stärker offentliga finanser med sammantaget 2014. Nej till stimulansmedel för sammanslagningar av universitet och högskolor. Detta stärker offentliga finanser med . Ändra inriktning på medel till regeringens disposition för att starta utbildningskontraktet , för att investera i obligatorisk sommarskola och för att investera i sommarjobb. Vi vill använda medel regeringen avsatt för egen disposition. Sammantaget stärker detta offentliga finanser med 2014. APPENDIX 1 – ALTERNATIV VÅRÄNDRINGSBUDGET, REFORMER OCH FINANSIERING Höjd alkohol- och tobaksskatt från Avtrappning av Matlandet och Skogsriket Nej till stimulansmedel för sammanslagningar Ändrad inriktning på medel för regeringens disposition Mindre klasser redan från höstterminen Sommarskola för årskurs 9 Stärk läsutvecklingen genom folkbildning Netto, offentlig sektor i (S) , Hur långt från trädet faller äpplet? - Och hur länge lever den amerikanska drömmen i ?, 2009 Redistribution, Inequality, and Growth, SDN/14/02, IMF , PM Elever i gymnasieskolan /2013. Undersökning av , presenterad på gymnasiepolitisk hearing, . Då medieprogrammet avskaffats i sin gamla form och till större del ingår i de studieförberedande programmen har det exkluderats ur hela tidsserien SOU 2013:40, Att tänka nytt för att göra nytta