mot · H2023002 · 2014-11-11 00:00:00 — Regeringens förslag till större slopat avdrag för pensionssparande Regeringens förslag till höjd skatt på alkohol och tobak Regeringens förslag till höjd skatt på avfall 8.1 Utgiftstakets nivåer 2015 till 2018 Utgiftstaket utgör en övre gräns för statsbudgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges riksdag och regering förbättrade möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna. Alliansen vänder sig emot regeringens höjning av utgiftstaken då det är viktigt att hålla utgifterna på en ansvarsfull nivå. Alliansens förslag till utgiftstak. Utgiftstak (miljarder kronor) 9 En politik för fler i arbete Genom att jobben kommer alla till del värnar vi varaktigt sammanhållningen. För att alla som kan och vill jobba ska kunna få ett jobb krävs en mer inkluderande arbetsmarknad. Som ett resultat av alliansregeringens reformer finns en rad incitament för arbetsgivare att anställa den som står längre ifrån arbetsmarknaden. Vi slår vakt om våra reformer och kommer att fortsätta driva denna politik. Alliansen har stärkt förutsättningarna för fler jobb i växande företag. Genom stärkta drivkrafter för arbete, sänkta trösklar in till arbetsmarknaden och bättre villkor för företagande har jobben blivit över 300 000 fler och vi ser nu en bred uppgång på den svenska arbetsmarknaden. En utveckling som riskerar att bromsas med regeringen politik. I skarp kontrast till Alliansens politik höjer nu regeringen skatterna på jobben på bred front. Höjda socialavgifter för unga innebär exempelvis att kostnaden för att anställa eller behålla en ung medarbetare ökar med motsvarande en månadslön . Löneskatten för anställda gör det dyrare att anställa äldre i då behöver fler som arbetar längre upp i åldrarna. Regeringens skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster är drygt 40 gånger så omfattande som deras satsningar på företagande. Huvuddelen av regeringens företagssatsningar är dessutom förslag som de övertagit från Alliansen och det är exempelvis bra att regeringen väljer att införa Alliansens förslag om ett nytt högkostnadsskydd för sjuklön. För företagen är långsiktiga spelregler centralt. På energiområdet har Alliansens energiöverenskommelse gett företagen och konsumenterna en trygg energiförsörjning där de vet vad som gäller och kan planera efter det. Regeringens besked är i stark kontrast högst otydliga, och riskerar att stå i strid med de nu gällande riktlinjerna för energipolitiken som beslutat om. Regeringens främsta åtgärd för unga i jobb är den så kallade 90-dagarsgarantin. Åtgärden skapar inga nya varaktig jobb utan består endast av temporära platser som istället riskerar att låsa in ungdomar i insatser. Liknande system har provats under tidigare socialdemokratiska regeringar, med bristfälliga resultat. En bärande del av garantin är regeringens traineetjänster i välfärdsverksamheter. Förutom de undanträngningseffekter som riskerar uppstå är det osäkert om subventionen är tillåten enligt . Fackföreningar har också uttryckt kritik mot att använda välfärden som en arbetsmarknadsåtgärd. Regeringens politik slår särskilt hårt mot vissa branscher och sektorer. För alliansregeringen har ökad sysselsättning i grupper som står långt från arbetsmarknaden varit central. RUT-avdraget var en viktig reform som gjort svarta jobb vita och bidragit till att utrikes föddas sysselsättning har ökat. Regeringen vill nu halvera taket i RUT-avdraget för alla och begränsa användningsområdena. De öppnar även upp för att ytterligare inskränka RUT-avdraget framöver. Det får konsekvenser inte bara för företagande och jobb utan även för integration och jämställdhet. Det är dessutom beklagligt att regeringen väljer att försämra för den kvinnodominerade RUT-branschen, men fortsatt stödjer den mansdominerade ROT-sektorn. En ändring av regelverket i enlighet med regeringens förslag skulle också göra systemet komplicerat och otydligt för dem som vill använda avdraget. Istället för att förstärka Alliansens jobbskapande satsningar väljer regeringen alltså att fokusera på en omfattande utbyggnad av olika temporära platser. Detta i kombination med regeringens nedmontering av Alliansens sjukförsäkringsreformer öppnar upp för att människor pressas ut från arbetskraften och att justeringen av statistiken går före reformer för fler i arbete. De sammantagna effekterna av regeringens konkreta politik och oklara besked på centrala politikområden leder till färre jobb och en försämrad konkurrenskraft. I då vi måste stärka förutsättningarna för fler jobb är det fel väg. 9.1 arbetslinjen och drivkrafter för jobb Alliansen vill värna arbetslinjen. När det lönar sig att arbeta blir jobben fler och tillväxtförutsättningarna bättre. Att skatte- och bidragssystemen ger drivkrafter för att komma i jobb är avgörande för att pressa tillbaka utanförskapet och nå full sysselsättning. Den viktigaste åtgärden för fler jobb är jobbskatteavdraget. Många länder använder varianter av jobbskatteavdrag och effekterna är väldokumenterade i forskning. De steg som tagits i jobbskatteavdraget beräknas ge 120 000 fler jobb. Jobbskatteavdraget har också varit ett viktigt verktyg för att stötta ekonomin under krisen. Jobbskatteavdraget ger mest för dem med små och vanliga inkomster. Här har drivkrafterna att arbeta också störst betydelse för sysselsättningen. En vanlig LO-familj har fått mer tack vare jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdraget behövs för att fortsätta stötta jobbtillväxten framöver. 9.2 Ett företagsklimat i världsklass Jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Det är genom öppenhet och handel vi bygger vårt välstånd. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. En ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att nå jobbmålet. Alliansregeringen sänkte bolagsskatten och socialavgifterna och förbättrade de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag. Regelbördan minskade med , bland annat genom avskaffad revisionsplikt och förenklade redovisningsregler. Det är nu möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Det finns 200 000 fler företag än när alliansregeringen tillträdde. rankas högt i internationella jämförelser när det gäller företagsklimatet, men vi kan fortfarande bli bättre. Bland annat är skatterna på företagande högre än i många andra jämförbara länder. Många företag upplever att regelverken fortsatt är krångliga och att mycket tid går åt till administration. Det kan vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som en tröskel för företag att starta eller växa. Det är angeläget att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv. I syfte att stärka näringslivsklimatet, främja entreprenörskap och innovationer, underlätta kompetensförsörjningen och förbättra möjligheterna för företagande tog alliansregeringen initiativ till en bred översyn av förutsättningarna för att starta, driva, utveckla och äga företag i . Vi vill fortsätta sänka kostnader och lätta på regelbördan. Alliansregeringen tillsatte också ett antal specifika utredningar i syfte att förbättra företagsklimatet. Familjeföretag och ägarledda företag bidrar till långsiktighet. erbjuder de ett engagemang i staden eller bygden och ger därför stora värden utöver de jobb de skapar. Vi vill förbättra förutsättningarna för generationsskiften så att den som säljer sitt företag till sina barn inte missgynnas. är det svårt för entreprenörer i tidiga stadier att attrahera nödvändig kompetens. I många andra länder löser man detta problem genom olika incitamentsprogram där personer med nyckelkompetens får optioner, dvs. rätt att köpa aktier i företaget för ett i förhand bestämt pris. För att skapa fler ägarledda företag och ge fler företag möjlighet att locka rätt kompetens vill vi se över hur regelverket för personaloptioner kan förbättras. är de minsta företagen undantagna från revisionsplikt. I samband med den utvärdering som ska äga rum vill vi pröva förutsättningarna för att fler företag ska undantas från kravet på revisionsplikt. Alliansen vill dessutom effektivisera tvistlösningsmekanismerna, och alliansregeringen tillsatte en utredning för att göra en översyn av lagen om skiljeförfarande. att en utredning tillsätts som ska se över det skatterättsliga företrädaransvaret i syfte att förbättra reglerna, öka förutsägbarheten och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas, åtgärder för att stärka företagsklimatet och har ambitionen att förbättra regelverket för personaloptioner och generationsskiften samt pröva förutsättningarna för att fler företag ska slippa revisionsplikt, åtgärder för att den tid det tar att starta ett företag i ska halveras. att kravet på aktiekapital bör sänkas för att sänka trösklarna för att starta aktiebolag, att det skapas en digital tjänst ”en dörr in” för företagens uppgiftslämning och därigenom förenkla företags kontakter med det offentliga och begränsa antalet myndighetskontakter, ett uppdrag till att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration och att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen, höjd beloppsgräns för förenklad faktura för att underlätta företagens hantering av mervärdesskatten, ett fortsatt uppdrag till och för att stärka företagens affärsstrategiska hantering av immateriella tillgångar, krav på att alla myndigheter och kommuner sätter en tydlig tidsgräns för handläggningstider, en översyn av lagen om företagsrekonstruktion, för att fler livskraftiga företag med betalningssvårigheter ska få möjlighet till en andra chans, kortare handläggningstid för tvistemål. En majoritet av jobben skapas i de små företagen. För små företag är kostnaderna när anställda blir sjuka särskilt betungande. Med ett högkostnadsskydd som gäller när medarbetarna är sjuka minskar vi risken för små företag att nyanställa och gör det lättare för människor som står långt från arbetsmarknaden att få ett jobb. Det är därför positivt att regeringen i budgetpropositionen lägger Alliansens förberedda förslag om ett nytt högkostnadsskydd. ett nytt högkostnadsskydd som är särskilt förmånligt för de små och medelstora företagen. Detta för att sänka företagens kostnader för sjuklöner. 9.3 Bredare vägar till jobb behövs ytterligare insatser för att bredda vägarna till jobben. Detta görs med en politik för fler jobb i kombination med ytterligare stöd till de grupper som har svårast att etablera sig på arbetsmarknaden. Vi vill införa så kallade matchningsanställningar, i syfte att hjälpa personer som varit arbetslösa in på arbetsmarknaden. Den arbetssökande får en anställning hos ett rekryteringsföretag och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Rekryteringsföretaget har arbetsgivaransvaret men ska aktivt verka för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. matchningsanställningar som komplement till sysselsättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin. Alliansregeringen inledde en bred översyn av Arbetsförmedlingen för att förbättra matchningen och förmedlingen av jobb. En utredning ser bland annat över Arbetsförmedlingens organisation, ansvarsfördelning och användning av kompletterande aktörer. Arbetsförmedlingens och andra aktörers förmåga att förmedla jobb behöver förbättras. Vi vill renodla bland och vässa stödsystemen för att göra dem mer lättanvända för både arbetsgivare och arbetsförmedlare. För att öka möjligheterna till omställning ändrade alliansregeringen reglerna så att personer med a-kassa ska kunna delta i kortare utbildning med bibehållen ersättning. Stödet till dem som står långt från arbetsmarknaden behöver stärkas genom tidiga och utvecklade rehabiliteringsinsatser. Det gäller inte minst personer med psykisk ohälsa. Vi värnar och vill utveckla den hjälp som finns för personer med olika funktionsnedsättningar och vill ytterligare underlätta för ungdomar med särskilda behov att komma i jobb. Sjukförsäkringen ska ge trygghet vid sjukdom. Återupprättandet av arbetslinjen har bidragit till att göra den hållbar och förenlig med målet om att alla som vill och kan arbeta ska ha ett jobb. ser vi dock hur framförallt de kortare sjukskrivningarna ökar, och den utvecklingen behöver mötas. en förlängning av provanställningstiden från 6 , större resurser till Arbetsförmedlingen för att motverka långtidsarbetslöshet och för förstärkt matchning med utökade arbetsgivarkontakter, regelförenklingar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket i syfte att effektivisera och minska kostnaderna, yrkesintroduktionsstöd för personer som varit arbetslösa , vilket gör att en arbetsgivare får ekonomiskt stöd för att anställa en långtidsarbetslös, d.v.s. införa yrkesintroduktionsanställningar för långtidsarbetslösa., att får möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar för att kunna ge framförallt unga stöd för att bli anställda hos en annan arbetsgivare, utan att försämra anställningstryggheten för dem som är anställda i , möjlighet att delta i studiemotiverande kurser vid folkhögskola , för unga utan grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen och som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, att personer som övergår från jobb- och utvecklingsgarantin till reguljära studier, i syfte att fullfölja grund och/eller gymnasiestudier, får möjlighet att återinträda i Jobb- och utvecklingsgarantin, med samma ersättningsnivå på aktivitetsstödet som tidigare, efter avslutade studier, tidiga programinsatser hos Arbetsförmedlingen, t.ex. praktik och förstärkt förmedlingsstöd, för fler som bedöms löpa stor risk att bli långtidsarbetslösa, att medel avsätts till en utvidgad forskningssatsning för att utveckla och sprida nya och bättre behandlingsmetoder för personer med psykisk ohälsa. Frågan om en allmän arbetslöshetsförsäkring utreds av den parlamentariska socialförsäkringskommittén. När kommittén lämnar sitt förslag kommer Allianspartierna att ta ställning till det. 9.4 Ett jämställt arbetsliv Jämställdhet mellan kvinnor och män ska vara en självklarhet. Målet är att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar och makt att forma samhället och sina egna liv. Arbete är en hörnsten i ett jämställt samhälle. Genom jobbskatteavdraget som gynnar kvinnor mer än män, genom RUT-avdraget och genom rekordstora jämställdhetssatsningar på nästan 2,6 miljarder nådde vi konkreta resultat för ökad jämställdhet. har högst arbetskraftsdeltagande bland kvinnor i EU och aldrig förr har en så stor andel av kvinnorna arbetat heltid. Jämställdheten gynnas av en politik som värnar jobben och som stärker drivkrafterna för att arbeta. Vi vill slå vakt om de reformer alliansregeringen genomfört och som ger fler kvinnor möjlighet att starta eget eller arbeta under bättre villkor. Utan RUT-avdraget förpassas många tillbaka till svarta jobb utan sociala skyddsnät. Det ska löna sig att utbilda sig, förkovra sig och utvecklas i yrket även i offentlig sektor. Alliansregeringen införde bättre möjligheter till karriär och löneutveckling inom ett av de mest kvinnodominerade yrkena, läraryrket. Kvinnor i offentlig sektor arbetar i större utsträckning än män ofrivilligt deltid. Kommuner och landsting bör erbjuda dem som vill möjligheten att jobba heltid. Delade turer i vård och omsorg bör undvikas. Kvinnor tar fortsatt ett större ansvar för det oavlönade hushållsarbetet och för barnen med högre uttag av föräldraförsäkring och VAB-dagar. Kvinnor har varit överrepresenterade bland de sjukskrivna och förtidspensionerade och lämnar också arbetslivet tidigare än män. Allt detta bidrar till ojämställdhet – i vardagen och i plånboken. förstärkt jämställdhetsbonus för de föräldrar som delar jämnt på föräldraledigheten, att ett verktyg utvecklas som arbetsgivare kan använda för att kartlägga om och hur kvinnor och män exponeras i olika grad på arbetsplatsen för riskfaktorer för sjukskrivning, att ska fortsätta arbetet för att förebygga att kvinnor tvingas lämna arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. En konsekvens av att kvinnor i genomsnitt har lägre livsinkomst än män är att kvinnor ofta har lägre pensioner än män. Det är en följd av att kvinnor i genomsnitt har lägre lön än män och skillnader i arbetstid, vilket i sin tur ofta beror på en ojämställd fördelning av arbetet i hemmet. Kvinnor är föräldralediga längre än män och arbetar oftare deltid för att kunna förena arbetsliv med att ta hand om hem och barn. Inte minst efter en skilsmässa eller om maken avlider kan en kvinnas lägre pension leda till låg ekonomisk standard. har det svenska pensionssystemets utformning sannolikt bidragit till att inte bara öka kvinnors möjligheter till egen försörjning utan också ökat kvinnors arbetskraftsdeltagande överlag. Det har i sin tur ökat både jämställdheten och den ekonomiska tillväxten i . att utreda om det, inom ramen för pensionsöverenskommelsen, går att förändra pensionssystemet så att mer av den intjänade pensionen, eller delar av den, fördelas lika mellan makar om de inte aktivt begär något annat. Eventuella förändringar måste ske så att den totala pensionen för kvinnor och män inte påverkas orimligt mycket eller att kvinnors arbetsmarknadsdeltagande påverkas negativt. Kvinnor ska i högre utsträckning ha inflytande i samhället. Det gäller inte minst i näringslivet. Alliansregeringen gick före och ökade andelen kvinnor i styrelserna för statliga bolag så att andelen kvinnor i de statligt helägda bolagen uppgår till . Andelen kvinnliga ordförande i de statligt helägda bolagen har ökat från . Därigenom finns fler kvinnor med erfarenhet av sådana positioner. Likaså behöver fördelningen mellan män och kvinnor i de kommunala och landstingsägda bolagen bli betydligt bättre. Alliansen välkomnar det arbete som näringslivet gjort för att nå en jämnare könsfördelning i styrelser och ledningar, men mer behöver göras. 9.5 Fler jobb för unga Det första jobbet är det viktigaste jobbet. Alliansregeringen lyckades dämpa ungdomsarbetslösheten medan den har ökat mer än dubbelt så mycket i övriga EU. Detta är effekten av den offensiva politik alliansregeringen fört för att skapa jobb till unga. Halverad restaurangmoms och nedsatt socialavgift för unga beräknas ge närmare 20 000 unga jobb. har vi kvarvarande utmaningar. Kostnaderna för att anställa unga och ett starkt anställningsskydd leder till att unga har en svagare ställning jämfört med den etablerade arbetskraften. Hårdast drabbas de ungdomar som inte har en avslutad utbildning. Att sänka kostnaderna för, och därmed osäkerheten med att anställa unga med begränsad erfarenhet, minskar arbetsgivarens risktagande. Nedsättningen av socialavgiften, lärlingssystem och yrkesintroduktionsanställningar är viktiga verktyg i det arbetet och sänker trösklarna in på arbetsmarknaden. Alliansen vill att lärlingsutbildningen utvecklas vidare med sikte på att skapa ett lärlingssystem enligt europeisk modell, där arbetsgivarna tar ett större ansvar för yrkesutbildningarna. ytterligare sänkning av socialavgifterna för ungdomar ned till och slopad nedsättning för personer som fyllt . På så sätt ökar effektiviteten av nedsättningen, ökat arbetsgivaransvar för lärlingsutbildningarna så att de ännu bättre kan anpassas till arbetsmarknadens behov; ett första steg är att genomföra en försöksverksamhet kring gymnasial lärlingsutbildning där branscher och arbetsgivare har ökat inflytande och ansvar, så kallade branschlärlingar, införande av arbetsträning och förstärkt arbetsträning som insatser inom jobbgarantin för ungdomar, höjd lärlingsersättning i syfte att ytterligare öka lärlingsutbildningens attraktionskraft; i de fall lärlingen har en lärlingsanställning ska det prövas om ersättningen ska gå till arbetsgivaren, en förlängning av möjligheten för unga att få den högre bidragsnivån inom studiemedlet för att fler ungdomar ska slutföra sin gymnasieutbildning. Unga som vill starta eget ska uppmuntras. På så sätt kan de skapa jobb både åt sig själva och åt andra. att även arbetslösa under ska kunna erhålla starta-eget-bidrag, att öka och permanenta stödet till dem som arbetar för att främja entreprenörskap i skolan, högskolan och genom Ung Företagsamhet och Drivhuset–på så sätt främjas nyföretagandet bland elever och studenter, att Drivhusets verksamhet även ska omfatta studenterna i . 9.6 Stärk förutsättningarna för att jobba längre I takt med att människor lever allt längre är det för många naturligt att jobba högre upp i åldrarna, såväl för lönen det ger som för att man trivs på en arbetsplats och för att man känner att man fortsatt kan göra en värdefull insats. Att fler äldre är kvar på arbetsmarknaden bidrar också till högre tillväxt och till att finansiera välfärden. Arbetsmarknaden behöver anpassas för att ge fler möjlighet att stanna kvar på arbetsplatsen lite längre. är det 90 000 fler personer som arbetar. Att fler äldre väljer att jobba är ett resultat av en aktiv politik. Alliansregeringen gjorde det billigare att anställa personer och det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre ökade drivkrafterna för att jobba längre. Möjligheten att jobba längre bör omfatta så många som möjligt. Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv. Inom pågår diskussioner som bl.a. syftar till att möjliggöra för fler personer att arbeta längre. För att orka jobba längre behöver det också bli lättare att byta karriär mitt i livet. Alliansregeringen lade flera förslag som syftar till att förbättra möjligheterna för kompetensutveckling under arbetslivet genom bland annat ändringar i studiemedelssystemet. Det är också viktigt att stärka omställningsförmågan genom ett väl fungerande utbildningssystem. Vi vill slå vakt om pensionsöverenskommelsen mellan , , liberalerna, och Socialdemokraterna. Alla förändringar som rör denna överenskommelse måste ske i samförstånd mellan de partier som slutit överenskommelsen. En översyn av gränserna för uttag av inkomstgrundad allmän pension, för tidigaste uttag av garantipension och äldreförsörjningsstöd samt för uttag av pension som grundas på avdragsgill avgift. Detta ska ske inom ramen för pensionsöverenskommelsen, och syftar till att öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv, Att rätten att kvarstå i anställning ska gälla till istället för, som , till . 9.7 Stärkt forskning och innovation för ökad kunskap och konkurrenskraft tillhör världens mest innovativa länder och är bland dem som satsar mest på forskning och utveckling. vill Alliansen med fortsatta satsningar öka resurserna till forskningen så att 9 miljarder mer satsas jämfört med . Antalet internationella patentansökningar från har ökat kraftigt. Alliansregeringen genomförde ett antal reformer och åtgärder som syftade till att skapa bättre förutsättningar för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Miljardsatsningar gjordes på infrastruktur för forskning och högteknologisk industri genom bl.a. i och SciLifeLab i . Byggnationen av ESS-anläggningen i har påbörjats. Den kommer att vara av mycket stor betydelse för svensk och europeisk forskning liksom för utvecklingen i den högteknologiska industrin. Alliansen vill göra fortsatta insatser för att svensk forskning ska kunna ligga i internationell framkant. Särskilt kommer insatser att behöva göras för att förbättra möjligheterna för yngre forskare. Satsningar på på mer forskning och fler utbildningsplatser inom produktion och logistik i tillsammans med AstraZeneca och , Att en strategi arbetas fram för Life-Science och att stödet fortsatt ökas till svensk forskning på detta område, både genom resurser och genom ett tydligt statligt engagemang, En analys av behovet av en patentpool i anslutning till för att effektivisera utlicensieringen av patent.