ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021063 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att agronomprogrammet bör anpassas till Bolognasystemet. Det är av stor vikt för den svenska agronomutbildningen att den Bolognaanpassas för att den ska vara attraktiv, konkurrenskraftig och internationellt gångbar. För att öka attraktionskraft som utbildningsregion samt för att underlätta studenters rörlighet och möjlighet till jobb, har 47 europeiska länder harmoniserat sina högskoleutbildningar genom den så kallade Bolognaprocessen. Flera av utbildningarna vid () ingår i systemet och kan läsas på grund- respektive avancerad nivå. Det gäller till exempel utbildningarna till jägmästare, hortonom och landskapsarkitekt. Av någon outgrundlig anledning gjordes dock inte motsvarande anpassning av agronomprogrammet. Det var mycket olyckligt. I våra grannländer , och är agronomutbildningen uppdelad i 3 + liksom i de allra flesta europeiska länder. Att utbildningen inte redan är anpassad till Bolognasystemet försvårar svenska studenters möjlighet till internationella studentutbyten och innebär också att deras internationella anställningsbarhet försämras. visar uppföljningar att i princip alla som avlägger agronomexamen läser extra kurser och därmed har studerat som sina kollegor i övriga , även om utbildningen formellt uppgår till . Att genomgå programstudier utan att få en internationellt gångbar examen är orättfärdigt mot studenterna. Dessutom försämras attraktionskraft då det gäller att locka till sig utländska studenter. SLU har vid olika tillfällen hemställt att agronomutbildningen ska bli femårig. SLU:s motiv för förlängningen – vilket regleras i en förordning som bara kan ändras efter beslut från regeringen – är att agronomen i yrkeslivet har samma krav gällande avancerade kunskaper och färdigheter som de övriga femåriga , som redan är anpassade till . Att så är fallet avspeglas till exempel i att de har samma fördjupning i examensmålen. Enligt styrelse har också kraven på vetenskapligt grundade och tillämpade kunskaper ökat inom yrkesrollen. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att bör ge regeringen i uppdrag att anpassa agronomprogrammet till Bolognasystemet, så att studenterna ges möjlighet att ta ut examen på grund- respektive avancerad nivå.
mot · H2021064 · 2014-11-07 00:00:00 — Översyn av avgifterna vid tillsyn på livsmedelsområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av avgifterna vid tillsyn på livsmedelsområdet. Myndigheters tillsyn är ett viktigt instrument för att kontrollera att lagar och regler efterlevs. Konsumenter ska till exempel ha tillgång till säkra och pålitliga livsmedel som är rätt märkta. Därför är arbete med att kontrollera livsmedelshygien och tillsyn av livsmedelsanläggningar en viktig verksamhet. finns signaler om att myndigheternas kontrollfrenesi på området har eskalerat. Det finns bland annat exempel på småskaliga slakterier som från till ett annat har debiterats för fler kontrolltimmar än föregående år trots att den kontrollerade verksamheten i sig bedrivs i samma omfattning och utan krav om extrakontroller. Vad som föranleder den intensifierade kontrollverksamheten är oklart. Men läser man i föreskrifter om avgifter för offentlig kontroll, prövning och registrering (LIVSFS 2006:21) framgår det att myndigheten själv kan fastställa kontrolltid, vilken tillsammans med en fastställd timtaxa ska motsvara myndighetens faktiska kostnader för kontrollen. Denna typ av ”fasta” avgifter kan få mycket märkliga effekter, vilket naturligtvis blir extra tydligt för mindre företag. Självklart ska kraven på livsmedelshygien vara högt ställda i alla livsmedelsanläggningar. Men lika självklart torde det vara att företagen inte ska betala för mer kontrolltid än som faktiskt genomförs på företaget ifråga. Avgifterna bör baseras på myndighetens nedlagda tid för kontrollverksamheten ifråga och inte vara fasta. Detta är också något som tar upp i sin rapport . De skriver bland annat om avgifter: ”Svårigheterna att tillämpa bestämmelserna om avgifter medför även en risk för att avgifterna som livsmedelsföretagen betalar för kontrollen inte är korrekta. Exempelvis kan företag få betala för kontroller som inte genomförs.” Enligt är detta något som är väl medvetna om, och det är inte rimligt. bör utifrån ovan ge regeringen i uppdrag att skyndsamt se över regelverket för beräkning av kontrolltider och avgifter när det gäller livsmedelsföretag.
mot · H2021065 · 2014-11-07 00:00:00 — behöver en likvärdig livsmedelstillsyn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att skapa en mer likvärdig tillsyn på livsmedelsområdet. Ett problem som berör tillsynsverksamhet på livsmedelsområdet är att den kommunala tillsynen varierar stort över landet. Detta är inte bra och ger upphov till misstro och tvivel hos företagarna då tolkningen och tillämpningen av lagstiftningen kan skilja mellan olika kommuner och till och med mellan olika inspektörer i samma kommun. förklaras detta med bristande kompetens och erfarenhet. Men det är inte en godtagbar motivering. För innebär dylika tillkortakommanden att företagare och enskilda kan drabbas på ett oacceptabelt sätt. Tidskriften gjorde en undersökning bland 1 120 ledande personer inom privat och offentlig restaurangnäring. Undersökningen gällde bland annat olikheter i kommunernas sätt att tolka lagen. av de tillfrågade ansåg att tillsynen sker på lika villkor. Det är inte rimligt. Alliansregeringen förde med lyckat resultat över ansvaret för djurskydd och djurskyddsinspektörernas arbete till länsstyrelserna. Syftet var bland annat att göra arbetet mer likvärdigt över hela landet. Genom att införa färre men större kontrollmyndigheter, det vill säga 21 länsstyrelser istället för 290 kommuner, har också arbetet kunnat samordnas bättre och följas upp så att det blir mer effektivt. Detta har möjliggjort en högre rättssäkerhet för den enskilda djurägaren men har också ökat kunskapsnivån inom tillsynsverksamheten, genom att fler djurskyddsinspektörer fått möjlighet till heltidsanställning och därmed att i högre grad kunna fokusera på ett ansvarsområde. Genom att många djurskyddsinspektörer därmed har fått kollegor på sin arbetsplats har de dessutom fått större möjligheter att utbyta information och erfarenheter med varandra, vilket också gynnar kvaliteten i yrkesutövandet. Av samma anledning och gynnsamma skäl borde motsvarande ansvarsförflyttning göras då det gäller tillsynsverksamheten på livsmedelsområdet, det vill säga från kommun till länsstyrelsenivå. Det skulle gynna såväl konsumenter som företag. presenterade en rapport där man bland annat konstaterade ”att många livsmedelsföretag inte får årliga kontroller trots att de tillhör de högsta riskklasserna. Att planerade kontroller av verksamheter med hög risk inte genomförs kan få konsekvenser för livsmedelssäkerheten”. Detta kan inte vara rimligt. I rapporten konstateras vidare att ”kommunerna efterfrågar dock mer konkret vägledning och stöd främst när det gäller livsmedelsinspektörernas bedömningar”. Detta visar att intentionerna i denna motion har stor bäring i verkligheten. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att regeringen måste säkerställa att det skapas en mer likvärdig tillsyn på livsmedelsområdet i . Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H2021067 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla och sänka kostnaderna för tillståndsgivning av olika slag då det gäller jakt på vildsvin. Vildsvinsstammen i landet har ökat radikalt och uppskattas bestå av mellan 200 000 och 300 000 djur. Följderna av den växande vildsvinsstammen är bland annat mycket stora skador på jordbruksmark, men även trädgårdar och golfbanor kan drabbas svårt. Detta är skador som leder till merarbete och ökade kostnader för den enskilda markägaren. Enligt uppskattas kostnaden vara /lantbrukare och år, medan försäkringsbolaget anger kostnaden för en vildsvinsplöjd trädgård till i storleksordningen 20 000–. Den okontrollerade stam som växer till avspeglar sig också i ett ökat antal trafikolyckor men leder också till rädsla bland många människor. har beslutat om att det ska finnas en vildsvinsstam i , men den stammen måste vara i balans med naturen och kan inte få fortsätta växa okontrollerat. Någon enkel lösning på vildsvinsproblematiken finns dessvärre inte. En förutsättning för att hantera den kraftiga ökningen av vildsvin är dock en fungerande samverkan mellan markägare, jägare och myndigheter så att man agerar på lokal nivå. Med det är också viktigt att politiken ger rätt redskap och förutsättningar för att begränsa den växande vildsvinsstammen. Alliansregeringen vidtog fler åtgärder för att komma till rätta med problemen. Det är således bra att man nu kan ansöka om tillstånd att bedriva vildsvinsjakt med särskilda jaktmedel, såsom bildförstärkare och rörlig belysning, och att nya fångstredskap tillåts. Det är däremot viktigt att det görs mer för att förenkla ansökningsförfarandet och för att snabba upp handläggningen i dessa frågor inte minst då det gäller åtelkameror. Det är också viktigt att avgiften för dylika tillstånd sänks. Förslag om detta har presenterats i en utredning som alliansregeringen tillsatte och som redovisade sitt delbetänkande . Det är därvid mycket välkommet att utredaren föreslår att kameraövervakning av vildsvinsåtlar ska underlättas och att tillstånd ska kunna ges av utan individuell tillståndsprövning. Då det gäller fångstredskapen skriver på sin hemsida att regeringen har gjort en förändring i jaktförordningen som innebär att det blir enklare att få använda fångstredskap som har godkänts i andra EU-länder. Förändringen innebär att fångstredskap som är godkända i andra EU-länder inte behöver genomgå dubbla kontroller. Det låter utmärkt men det tycks ändå som om de dubbla kontrollerna inte kan undvikas, eftersom det senare framgår att fångstfällorna måste garantera samma nivå på djurskydd och säkerhet som ställs i . Det är också så att användare av dessa fångstredskap ska anmäla detta och kunna uppvisa att detsamma är godkänt. Detta framstår som onödigt krångligt och tidsödande. Med hänvisning till de stora olägenheter och samhällskostnader som vildsvin förorsakar anser undertecknad att mer måste göras för att förenkla och sänka kostnaderna för ansökan om tillstånd och för att snabba på handläggningen av densamma. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H2021069 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hinder och möjligheter för att underlätta ägarskiften i företag. har äldsta företagare och kommer många av dem att gå i pension. Vissa prognoser tyder på att mer än 50 000 småföretagare med anställda kommer att pensioneras . Det motsvarar nästan en fjärdedel av småföretagarna. Det är oroväckande siffror. I synnerhet som merparten av dem som överväger ett ägarskifte har relativt stora företag med mellan 19 och 49 anställda. Uppgifterna är hämtade från en rapport som Företagarna sammanställde av vilken det också framgår att väntas genomföra ett ägarskifte inom familjen och istället väntas lägga ned sitt företag. Dessutom finns det en stor andel företagare som inte vet hur de ska göra med ägarskiftet. riskerar således att förlora många driftiga småföretagare. Det är småföretagare som vi i andra sammanhang sätter stort hopp till för att de bland annat ska stötta tillväxten. Det stora generationsskiftet är ett faktum och gäller det för företagarna att hitta köpare som är kunniga, kapitalstarka och redo att axla en ny roll. För regeringen gäller det att nogsamt följa utvecklingen. Alliansregeringen har genomfört flera viktiga reformer för att underlätta situationen, bland annat satsningen på entreprenörskap i skolan, arbetet med regelförenklingar och olika satsningar för att göra det attraktivt att vara företagare. Men då det gäller att hitta nya företagare är framför allt kapitalfrågan väsentlig. , eller i ett läge med bristande branscherfarenhet, kan det vara mycket svårt att få banklån för sitt förvärv. Det gäller också i samband med överlåtelser inom familjen. Vissa förespråkar därför att det s.k. låneförbudet i aktiebolagslagen bör hävas. Alliansregeringen tillsatte en utredning som bland annat har till uppgift att fördjupa sig i lämpliga åtgärder för att underlätta generationsskiften. Med tanke på regeringsskiftet och den braskande utvecklingen är det dock viktigt att också den nya regeringen ser över hinder och möjligheter för att underlätta ägarskiften i företag. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H2021071 · 2014-11-07 00:00:00 — bör bättre prioritera och verka för ökad långsiktighet när det gäller tågtrafiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tilldelning av tåglägen måste bli mer långsiktig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritering av trafik i samband med tilldelning av tåglägen bör ses över. Stambanorna i är överfulla. Förseningar tillhör vardagen och trängseln i tågen och på spåren är enorm. Detta påverkar inte bara trafiken med fjärrtåg, utan även lokaltågen påverkas stort. Det är därför med stor glädje och förväntan jag ser fram emot att alliansregeringens beslut om att bygga Ostlänken förverkligas, samt den stora satsning som nuvarande och tidigare regering gjort på drift och underhåll av järnväg. bedriver pendeltågstrafik på sträckan /–samt /. Trafiken transporterar ca 3 miljoner resenärer inom den fjärde arbetsmarknadsregionen. Trängseln på spåren gör dock att man har tvingats frångå den ”styva tidtabell” som gällt alltsedan starten och som har varit en förutsättning för en kontinuerlig och strategisk utbyggnad av regionens spårbundna kollektivtrafik. Då det gäller årliga beslut om tilldelning av tåglägen har de medfört en kraftigt förändrad tidtabell. Förutom att resenärernas kännedom om olika tågavgångar naturligtvis försämras då ”styv tidtabell” måste frångås, är det stora problemet att anslutningarna till busstrafiken inte längre fungerar. årliga beslut om tåglägen ges dessutom mycket sent , inte förrän och då för den trafik som ska börja rulla . Planeringsarbetet för kollektivtrafiken måste därför göras om och detta på . Det är inte hållbart. Då tilldelningen av tåglägen dessutom är ettårig orsakar detta en ryckighet som är ytterst olycklig och resurskrävande. Mer långsiktiga, det vill säga fleråriga, och stabila planeringsförutsättningar är nödvändiga vid tilldelning av tåglägen. bör utifrån ovanstående ge regeringen i uppdrag att se över möjligheter att arbeta för att prioritera långsiktighet, det vill säga att arbeta med fleråriga och stabila planeringsförutsättningar vid tilldelning av tåglägen för att få fler pendlare att välja tåget och kollektivtrafik. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H2021072 · 2014-11-07 00:00:00 — Lika villkor i EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av lika villkor vid uttolkning av EU:s direktiv som påverkar näringsverksamhet. ”Lika villkor” är en välkänd paroll då det gäller svenska lantbruksföretagares möjlighet att konkurrera på den europeiska marknaden. De flesta uttrycker också full förståelse för ambitionen då de får kännedom om den stora prisskillnad som finns i kostnader för svenska lantbrukares produktion, jämfört med deras europeiska kollegors – kostnader som inte härrör från råvaror eller geografiska betingelser utan i beslut fattade av svenska politiker, eller tolkningar av EU-direktiv gjorda av svenska myndigheter, och som ligger utanför den enskilda näringsidkarens kontroll. Exempel på sådana frågor är djurskydd, djurhälsa och miljöhänsyn. Detta är naturligtvis viktiga politiska ställningstaganden men de försvårar och försämrar våra svenska företags konkurrenskraft på en internationell marknad, utan att företagarna har kompenserats för detta. Det är inte rimligt. har till exempel uttalat att svenskt jordbruk har lägre marginaler i sin verksamhet än genomsnittslandet i . Tar vi dessutom hänsyn till svårigheterna att ställa krav på dessa mervärden i samband med offentliga upphandlingar av livsmedel är det ytterligare problematiskt att få logiken att gå ihop. Men detta gäller inte bara lantbruksföretagare utan kan även gälla företag som söker riskkapital hos . I kan inte bevilja sådant stöd såvida det inte finns ytterligare ett företag som går in som partner. Det innebär att ett företag som söker lån för att expandera inte bara delar sin företagsidé med , utan måste dela den med ytterligare en ny part. Detta torde vara ett svårt steg att ta och förhindrar säkerligen många företagare att fullfölja sin ansökan. Enligt uppgift fungerar inte andra EU-länders riskkapitalhantering på detta vis. På EU-upplysningens hemsida står följande att läsa: EU betonar betydelsen av fri konkurrens mellan företag och vikten av att de kan agera på lika villkor. Syftet med är därför att skapa en effektiv och rättvis konkurrens. För att kontrollera konkurrensen har EU regler som sätter gränser för vad företag kan göra och hur medlemsländerna får agera för att inte begränsa konkurrensen. Både statliga och privata företag berörs av . Lika villkor är således grunden för all näringsverksamhet inom EU. Därför blir det märkligt att olika länders myndigheter kan tolka EU:s direktiv på så olika sätt – till och med på ett sätt som ensidigt försämrar konkurrenskraften för det egna landets företag. Undertecknad anser därför att det inför svenska myndigheters tolkning av EU-direktiv, som på olika sätt rör näringsverksamhet, bör föreligga konsekvensbeskrivningar av hur besluten ifråga påverkar de svenska företagens internationella konkurrenskraft. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H2021073 · 2014-11-07 00:00:00 — Underlätta försäljningen av vildsvinsprodukter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla reglerna för försäljning av vildsvinsprodukter. Utvecklingen av vildsvinsstammen har varit explosionsartad. uppgick stammen i endast till ett hundratal djur. Forskare beräknar att den svenska vildsvinsstammen har ett omfång om ca 200 000 djur – vilket av vissa anses som en bedömning i underkant. Det har visat sig vara en väldigt svår uppgift att hålla stammen i schack. Förökningstakten är så pass omfattande att det inte tycks spela någon roll att vi i numera faktiskt skjuter lika många vildsvin som älgar. Det är bönder som får betala det högsta priset för denna utveckling: ständig förstörelse där bökande grisar dragit fram. Böndernas förluster beräknas till flera hundra miljoner . I trafiken gör sig vildsvinsstammens utveckling också påmind, med en ständig ökning av antalet olyckor med vildsvin inblandat. Kollisioner med vildsvin orsakar, på grund av djurets låga tyngdpunkt, ofta svåra skador på bilen. Stammens utveckling är sådan att de nuvarande regelverken helt enkelt inte är hållbara. Incitamenten för enskilda jägare att ägna sig åt vildsvinsjakt måste öka och berörd lagstiftning måste liberaliseras. Ett av de största problemen är det omständliga förfarandet rörande försäljning och tillvaratagande av vildsvinskött. Som det ser ut riskerar vildsvinsjakten att upplevas som allt för komplicerad, just som en följd av de många snåriga och byråkratiska regelverk som omgärdar kötthanteringen. Exempelvis krävs att köttet hanteras i så kallade vilthanteringsanläggningar, det vill säga av godkända slakterier för vilt. Därutöver gäller för vildsvin mycket kostsamma undersökningar om förekomsten av trikiner, som ska genomföras av personer som genomgått speciella utbildningar och fått godkännande av . Trikintester är nödvändiga, men det måste gå att hitta ett sätt att göra det både billigare och enklare. När det gäller annat viltkött kan jägare, under vissa omständigheter, leverera kött direkt till butiker, restauranger eller konsumenter utan mellanleden. Det gäller emellertid inte vildsvinskött. Sammantaget är regelbördan kring vildsvinsprodukter ett av de mest uppenbara hindren för en intensifierad jakt. En översyn av regelverket bör göras med den uttalade målsättningen att förenkla hanteringen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H2021074 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att rusta upp Stångådalsbanan. framstår allt mer som ett tillväxtnav för inte bara , utan även stora delar av norra . En pendlarkultur har vuxit fram mellan och och mellan och län. För med omnejd är förutsättningarna dock betydligt bättre än för kalmariterna. Mellan och går den så kallade Stångådalsbanan. Underhållet är eftersatt och maxhastigheten är på sina håll mycket låg: snitthastigheten ligger på 70–/h. Det är inte en hållbar situation om vi på allvar vill ta tillvara den tillväxtpotential som finns i och den landsbygdspotential som finns i orterna kring . Det handlar om att se hur olika delar kompletterar varandra. I län finns en lång rad orter med fantastiska naturupplevelser, helt oexploaterade och med en stillhet och ett lugn som många stressade stadsbor längtar efter. I finns en imponerande tillväxtkraft, med en stor befolkningsökning och många nya arbetstillfällen – inte minst i kraft av Saabs framgångar. Vi vet från forskning att den typen av tillväxtnav som utgör behöver länkas samman med omkringliggande regioner på ett tillfredsställande sätt för att nå sin fulla potential. finns det oerhört mycket att vinna för landsbygden på att underlätta logistiken till städerna. Därför bör också en upprustning av Stångådalsbanan prioriteras.