ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021448 · 2014-11-07 00:00:00 — Möjlighet att ta körkort i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur service till de kommuner där körkortsprov genomförs fungerar. har långa köer för förarprov varit påtagliga på många orter i landet, däribland flera i , där tider för prov är en bristvara. Problemet har uppmärksammats och ställer till det för både bransch och körkortsaspiranter. I ett antal kommuner över landet, bl.a. , och , där det tidigare förrättats teoretiska körkortsprov, sprids nu en oro bland främst berörda kommuner och trafikskolor om att denna möjlighet riskerar att försvinna då har ställt in flera teoriprov. anger bristande datateknisk säkerhet i dessa kommuner som orsak till de inställda teoriproven. Kommunerna känner inte igen sig i den beskrivningen utan menar att de är beredda att anpassa sig till krav. servicemål innebär att de ska erbjuda kunskapsprov B och körprov B från tiden för kunskapsprovet. Detta gäller förstagångsprov på kontorsorterna (huvudorter). På dessa orter bor av befolkningen. När detta inte går att leva upp till blir det en ryckighet för både körskolan och körkortsaspiranten då utbildningen inte kan planeras på ett optimalt sätt. Dessutom blir det en förtroendefråga då det för den som regelbundet bevakar bokningssajt går att hitta privata prov med kort framförhållning och snabbare än vad trafikskolan kan erbjuda. Som bekant är det teoretiska och praktiska körkortsprovet numera sammanhållet, båda ska vara genomförda och godkända . Om den teoretiska delen av körkortsprovet försvinner, finns oron att även det praktiska provet, uppkörningen, försvinner från kommunen. I de berörda kommunerna finns en oro för vad det betyder om de riskerar att förlora möjligheten för kommuninvånare att i kommunen ta sitt körkort. Det är därför angeläget med en översyn över hur service gentemot de berörda kommunerna fungerar.
mot · H2021449 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av utbildningen för sjuksköterskor. För att möta sjukvårdens framtidsutmaningar är utvecklingen mot en mer akademisk utbildning för sjuksköterskor helt nödvändig. Det är angeläget att ge nyutbildade sjuksköterskor en bra introduktionstid och möjligheter att växa in i yrket. Det har länge diskuterats och funnits ett stort intresse för någon form av introduktion motsvarande läkarnas allmäntjänstgöring. En AT-tjänstgöring skulle öka patientsäkerheten och kvaliteten inom vården. I förlängningen skulle det även bidra till minskad personalomsättning inom hälso- och sjukvården eftersom belastningen för nyutexaminerade sjuksköterskor inte blir lika stor som . Med en AT-tjänstgöring skulle kunskaperna hos framtida sjuksköterskor säkerställas och statusen för yrket höjas. Det skulle även innebära en möjlighet att tjänstgöra inom olika specialiteter under handledning och därför ge den nyutbildade sjuksköterskan en bredare bas att stå på. Genom att ta del av flera verksamheter skulle det också underlätta valet av specialisering längre fram, vilket är mycket angeläget då det råder brist på specialistsjuksköterskor. Dagens högspecialiserade hälso- och sjukvård med korta vårdtider ställer stora krav på medarbetarna inom hälso- och sjukvården. Även en ny modell för utbildning av specialistsjuksköterskor likt läkarnas ST-tjänstgöring är aktuellt, något som vårdförbundet arbetat för . Ett exempel är en ny utbildning som planeras på neonatalvården på och i . Planen är att utforma en akademisk specialisttjänstgöring för sjuksköterskor, liknande den ST-tjänstgöring som läkare gör för att specialisera sig. Det innebär att den sjuksköterska som vidareutbildar sig kommer att ha en utbildningsanställning med lön, och alltså inte behöver ta tjänstledigt eller finansiera sin vidareutbildning själv. Den akademiska specialisttjänstgöring som är under utformning kommer att leda till en specialisering inom barnsjukvård med nyföddhetsvård som särskild inriktning. Alla som arbetar inom hälso- och sjukvård har behov av en modern och kvalitativ utbildning. Att få möjlighet till en bättre introduktion i yrket och fler vägar till specialisering är viktigt och angeläget. Därför bör regeringen få i uppdrag att överväga att se över utbildningen av sjuksköterskor och specialistsjuksköterskor.
mot · H2021450 · 2014-11-07 00:00:00 — Ett nytt kunskapslyft för en tryggare äldreomsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett statligt finansierat kunskapslyft för att höja kompetensen inom äldreomsorgen. Äldreomsorgen i står inför stora utmaningar. kommer antalet äldre att öka markant, det vill säga den grupp som är i störst behov av vård och omsorg. som äldrevården har blivit allt mer kunskapskrävande och komplicerad sjunker tillgången på ny arbetskraft med rätt utbildning. Allt färre söker sig till gymnasieskolans omvårdnadsprogram. Många söker sig till vårdyrket i vuxen ålder och finner det både stimulerande och givande. Dock saknas ofta den utbildning som krävs, det vill säga examen motsvarande undersköterska. Det innebär att de inte kan erbjudas tillsvidareanställning. Att ta tjänstledigt i vuxen ålder för att läsa in en examen kan vara svårt ekonomiskt och är för många inte ett alternativ. lider kommunerna en stor brist på utbildad arbetskraft och många som vill och skulle kunna göra en värdefull insats inom äldreomsorgen går utan arbete. Det är inte bara grundexamen som behövs. Den komplicerade vården kring äldre, till exempel när det gäller vård av personer som har demenssjukdomar eller psykiska diagnoser, ökar. För detta behövs personal med specialistkompetens som oftast saknas på äldreboenden och inom . Ett kunskapslyft bör därför även omfatta viss vidareutbildning. behöver ett nytt kunskapslyft för att säkra att det finns personal med rätt kunskaper inom äldreomsorgen och för att fler ska komma i arbete.
mot · H2021451 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverket för ordningsvakter och väktare. I går cityhandeln allt mer från gallerior med inomhustorg till butiker med entréer ut mot gatan. Det är inte ovanligt att butiker får förändrade förhållanden när det sker ombyggnader i den fastighet där de har sin verksamhet. Från den stund när man etablerade sin verksamhet kan man ha haft sin verksamhet i en butik som gränsar till ett inomhustorg. Efter en förändring av fastigheten kan butiken få entré ut mot gatan. Som följd får inte längre butiker ha patrullerande ordningsvakter. Flera butiksanställda har bland annat vittnat om att de känner obehag när en påverkad person eller stöldligor kommer in i butiken men eftersom det är butiker som inte längre ligger i någon galleria patrullerar inte längre ordningsvakter där, utan väktare. Detta har kommit att utgöra ett problem för de butiksanställda eftersom väktare i praktiken endast har samma befogenheter att ingripa som en civilperson. Det är skillnad i befogenhet mellan ordningsvakter och väktare. Därför bör regeringen se över det gällande regelverket i syfte att tydliggöra bestämmelserna för i vilka typer av butiker som ordningsvakter får patrullera.
mot · H2021452 · 2014-11-07 00:00:00 — Återinför avdragsrätten för fackföreningsavgiften och a-kassan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att så snart det är ekonomiskt möjligt återinföra avdragsrätten för fackföreningsavgiften och a-kassan. När den tidigare moderatledda regeringen övertog makten var fackföreningsavgiften och a-kassan avdragsgill. Denna avdragsrätt togs skyndsamt bort vid regeringsskiftet. har företagen kvar avdragsrätten för sina anslutningsavgifter till fackförbundens motpart – arbetsgivarorganisationerna. Ursprunget till avdragsrätten för fackföreningsavgiften var att skapa en bättre jämvikt och proportionalitet mellan arbetsmarknadernas parter. Många arbetstagare har sedan slopandet tvingats lämna fackföreningen och a-kassan med anledning av kostnadsökningen, vilket har skapat en obalans mellan arbetsmarknadens parter. Den slopade avdragsrätten för fackföreningsavgiften och a-kassan som genomförts innebär inte bara ökade kostnader för löntagarna, den är också djupt orättvis.
mot · H2021453 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att familjeklassa narkotiska preparat. Snabbare insatser mot nya droger. Det var den viktigaste ambitionen i när den presenterades . har mycket hänt inom lagstiftning och hantering vilket är bra. Problemet är bara att utvecklingen går ännu snabbare när det gäller exempelvis framtagande av olika preparat och spridningen av dessa. upptäcks flera nya psykoaktiva preparat i EU, och antalet näthandlare som säljer ännu icke klassade droger växer kraftigt. Tittar man på utvecklingen ser man också en väldigt tydlig ökning där nära på alla nya preparat är syntetiska. fick en ny narkotikalagstiftning som bland annat innebar en snabbare klassning samt möjlighet för polis och tull att omhänderta och förstöra misstänkta ännu inte klassade droger som deras skadlighet utreds. Det var ett viktigt steg i en effektivare och framgångsrikare kamp mot narkotikan. Men lagstiftningen riskerar ändå alltid att ligga steget efter. När ett preparat klassats som narkotika ersätts detta ofta snabbt på marknaden av ett nytt preparat som kommit till genom att producenterna gjort smärre förändringar i den kemiska sammansättningen av det tidigare preparatet. På så vis förs en ojämn kamp mot handeln och användningen av narkotikan. De som får betala är inte minst alla unga som dör i skuggan av lättillgängliga och relativt billiga nätdroger. Lagstiftningen måste fortsätta att skärpas för att bättre hänga med i den snabba utvecklingen. Menar vi allvar med att genom lagstiftning ta upp kampen mot den växande handeln med nätdroger behöver vi i gå samma väg som flera EU-länder samt och gjort och börja med generisk kontroll. En familjeklassning för kemiskt liknande ämnen krävs för att snabbare få bort dem från marknaden. Men kampen mot narkotika måste ske på många fronter. Det räcker inte bara med bra klassning och stärkta befogenheter hos polis och tull. Vi behöver också möta den frustration och maktlöshet många av fackförbundet medlemmar bär på när man i butik och på bensinmackar tvingas lämna ut brevpostförskott till omyndiga barn med stor vetskap om att försändelsen innehåller nätdroger. Eftersom brevpostförskott går som brev krävs heller ingen kontroll av legitimation. Det innebär att man kan beställa i sitt eller någon annans namn, uppge ett mobilnummer, och sedan bara hämta ut försändelsen genom att visa det sms man får när paketet har kommit. Här bör regeringen överväga om distributionen av nätdroger på något sätt kan försvåras.
mot · H2021454 · 2014-11-07 00:00:00 — Bättre stöd till kvinnor och barn som utsätts för våld tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av föreskrifter för att kvinnor och barn ska få stöd i enlighet med socialtjänstlagen. Anmälningarna om misshandel mot kvinnor ökar . Ökningen beror delvis på en ökad anmälningsbenägenhet, men också på en faktisk ökning. Antalet misshandelsbrott mot kvinna eller äldre ökade till 13 600, medan antalet misshandelsbrott mot man eller äldre var på ungefär samma nivå jämfört med . Ofta står den misshandlade i en nära relation till den misstänkte, enligt Brås statistik . Mörkertalen är dock stora och alla fall anmäls inte till polisen. Många kvinnor är också mammor och barnen får uppleva våldet i sitt eget hem, vilket kan ge barnen stora trauman. Enligt socialtjänstlagen, som skärptes 2007, ska kommunerna ge stöd och hjälp både till kvinnan och till barnen. Tyvärr finns inte detta stöd i alla kommuner, kvaliteten är ojämn och stödet ges oftast av idéburna kvinnojourer. av kvinnojourerna eller liknande är idéburna. Kommunerna som har ansvaret för att ge stöd och hjälp ska ta fram handlingsprogram både för utformningen av stödet och för det förebyggande arbetet, för att motverka våldet. Det är också oerhört viktigt att samarbete och samverkan utvecklas på området, både inom myndigheter som och med idéburna organisationer som kvinno- och tjejjourer. Det handlar om allt från skyddat boende, möjlighet till eget boende och försörjning, förskola och skola för barnen till terapeutiska samtal för både mamman och barnen. Till hjälp för kommunerna finns allmänna råd, meddelandeblad och en handbok om socialnämndens ansvar för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld och flera utredningar. Eftersom kommunerna ännu inte tagit sitt ansvar behöver det nu övervägas att ta fram allmänna föreskrifter för att förtydliga att kommunerna har ett ansvar både vad det gäller stödet till våldsutsatta kvinnor och till barn och också för det förebyggande arbetet för att förhindra våldet. Kommunerna har dessutom också ett ansvar för att ge stöd till förövaren.
mot · H2021455 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kvalitetsplan för äldreomsorgen. Mer behöver göras för att stärka de äldres rätt till en värdig omsorg och det bör också ställas högre krav på kvalitetsuppföljningar av verksamheten, i kombination med andra parametrar som till exempel personalens arbetsmiljö och utbildningsnivå. Den främsta kvalitetsfaktorn i äldreomsorgen är trots allt personalen och dess kompetens. som antalet seniorbostäder har vuxit under har antalet platser i särskilt boende minskat. Det har skett genom att flerbäddsrum gjorts om till enkelrum, vilket har varit bra och en viktig standardhöjning. Men omvandlingen har också möjliggjorts genom att äldre fått mer hjälp i hemmet för att kunna bo kvar i eget boende . Denna så kallade kvarboendeprincip har på många sätt varit bra, men kanske man på en del håll har drivit den för långt. Ingen som är gammal, skör och orolig ska tvingas att bo kvar hemma bara för att man inte är tillräckligt sjuk. Äldres behov av trygghet och gemenskap ska vägas in som ett viktigt skäl i biståndsbedömningen för plats i särskilt boende. tog fram en rapport som visar att de resurser som läggs på äldreomsorgen har minskat rejält trots att det blir allt fler äldre. ökar anhörigomsorgen dramatiskt. Cirka 100 000 personer har gått ner i arbetstid eller helt slutat arbeta för att vårda en anhörig, ofta beroende på att de inte litar på kvaliteten inom äldreomsorgen. Kvaliteten i äldreomsorgen måste säkras. En långsiktig kvalitetsplan för den svenska äldreomsorgen måste tas fram. Kvalitetsplanen behöver sträcka sig med etappvisa mål och delmål. Planen ska stimulera innovationer i äldreomsorgen, ett hälsofrämjande arbete på alla nivåer, en ökad tillgänglighet, åtgärda kvalitetsbrister och öka jämlikheten och jämställdheten, inflytandet och valfriheten för de äldre samt innehålla ett program för generationsväxling för personalen. Personalen ska garanteras rätt till heltid, utvecklingsmöjligheter, kompetensutveckling, bra arbetsmiljö och bra arbetsvillkor.
mot · H2021456 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagstiftning mot könsdiskriminerande och sexistisk reklam. Vi omgärdas av reklam fylld av stereotypa könsroller som ger en snäv bild av hur en man och en kvinna ska se ut och vara. Män framställs i regel som aktiva, starka, och mäktiga – och är vanligtvis påklädda – medan kvinnor avbildas som passiva, svaga, sexualiserade och avklädda, som lockbete för att sälja varor. Den stereotypa skildringen av kvinnor och män i reklam får långtgående konsekvenser för individen och samhället. Den legitimerar och förstärker maktordningen mellan könen och är ett hinder för jämställdhet. Sexistisk reklam utgör också ett folkhälsoproblem. Kvinnolobby redovisar i en enkätundersökning de låtit genomföra bland personer i åldern 13–där uppgav hela nio av tio av de kvinnliga respondenterna att reklam fått dem att vilja ändra på något hos sig själva. Nio av tio uppgav också att reklam fått dem att må dåligt över sitt utseende eller sin vikt. Hälften av dem påverkas negativt så ofta som eller . Bland pojkarna och männen i undersökningen svarade tre av tio att reklam fått dem att må dåligt över sin vikt eller sitt utseende. Onaturliga skönhetsideal och objektifiering av kvinnor i reklam skapar en snedvriden kroppsbild, låg självkänsla och dålig självbild som leder till utbredd psykisk ohälsa och ätstörningar. Flickor och kvinnor kan inte röra sig fritt utan att mötas av bilder som framställer kvinnor som sexualiserade objekt. Detta påverkar flickors och kvinnors handlingsutrymme vilket i grunden är ett demokratiproblem. Ett aktivt medborgarskap och att kunna forma sitt eget liv är principer i den svenska jämställdhetspolitiken. Till skillnad från de andra nordiska länderna finns det i ingen lag mot könsdiskriminerande reklam. Istället finns stiftelsen som är näringslivets självreglering, finansierad av reklambranschen själv. görs omkring 500 anmälningar till , och nära hälften av dessa gäller könsdiskriminerande reklam. är dock tämligen tandlös då de inte kan påverka företag vare sig med ekonomiska sanktioner eller med krav på att avbryta reklamkampanjer. Beslutet att fälla en reklamkampanj sprids enbart i form av negativ publicitet. genomfördes på uppdrag av regeringen en utredning om eventuell lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. Utredningen kom fram till att lagstiftning behövs och ett lagförslag togs fram. Lagförslaget lades dock i byrålådan, vid regeringsskiftet, med hänvisning till yttrande- och tryckfrihet och har inget hänt.
mot · H2021457 · 2014-11-07 00:00:00 — Gör det straffbart att slänga cigarettfimpar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att även låta cigarettfimpar omfattas av lagen mot nedskräpning. 1 miljard fimpar hamnar på våra gator och torg i . Det världsomfattande the World uppskattar att cirka 4 500 miljarder fimpar slängs på marken. Fimpen är ett farligt litet skräp. Cigarrettfiltret är gjort av cellulosaacetat, ett slags plast. I filtret fastnar tobakens farliga ämnen för att de inte ska nå rökarens lungor, ämnen som även är farliga för naturen, bland annat kadmium som även finns i batterier. av allt skräp i stadsmiljöer är tobaksrelaterade produkter som fimpar, cellofanpapper och cigarrettpaket. Med anledning av detta bör det övervägas att även låta cigarettfimpar omfattas av lagstiftningen som gör det straffbart att skräpa ned.
mot · H2021458 · 2014-11-07 00:00:00 — Långsiktigt stöd till kvinnojourerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett långsiktigt stöd till kvinnojourerna för att kvinnor och barn som utsätts för våld ska garanteras stöd och hjälp av god kvalitet oavsett var de bor. Kvinnojourerna drivs i många kommuner som ideella föreningar och med ett kortsiktigt ekonomiskt stöd från kommunerna. Detta innebär att kvinnojourerna inte långsiktigt kan planera sin verksamhet. Dessa ideella organisationer bedriver ett värdefullt arbete till stöd för kvinnor och barn som utsätts för hot och våld av en närstående man. Organisationerna arbetar även med opinionsbildning inom området mäns våld mot kvinnor och närstående frågor. Många kvinnojourer har utvecklats till en välrenommerad verksamhet, med god kvalitet. Statistik visar att många kvinnor varit i kontakt med kvinnojourerna på olika sätt för stöd och hjälp och också har fått hjälp till tillfälligt boende. Kvinnojourerna har möjlighet att söka statliga anslag, och dessa ska gå till projekt och nyskapande verksamhet, inte det som kommunerna har ansvar för enligt socialtjänstlagen, dvs. att kvinnor utsatta för våld och barn som bevittnar våld ska få stöd och hjälp. Eftersom det är kvinnojourerna som erbjuder detta stöd och denna hjälp i stort sett i alla kommuner, förutsätts en långsiktig planering för finansiering och också hur stödet ska utformas både på kort och på lång sikt. Tyvärr är det inte så det ser ut. Detta har bl.a. kommit fram i den tillsyn som genomfört . Därför behöver en långsiktig lösning presenteras som är likvärdig i hela landet och som kommunerna har att följa, så att alla kvinnor och barn utsatta för våld får möjlighet till stöd och hjälp av god kvalitet oavsett var de bor. När det gäller stöd och hjälp till kvinnor och barn utsatta för våld så skärptes socialtjänstlagen i syfte att tydliggöra kommunens ansvar för att ge stöd och hjälp till brottsoffer (5 kap. 11 § socialtjänstlagen). Ändringarna innebär att kommunen särskilt ska beakta att våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld kan vara i behov av stöd och hjälp. Det har kommit ut allmänna råd, meddelandeblad och en handbok till hjälp för kommunerna, så de kan ge adekvat stöd och hjälp. Det är alltså kommunerna som har ansvaret och är tillsynsmyndighet. Majoriteten av de skyddade boendena och också där kvinnorna får stödsamtal m.m. drivs av idéburna organisationer, s.k. kvinnojourer. Många kommuner brister i den långsiktiga finansieringen av kvinnojourerna och det är ofta som projektmedel från , Arvsfonden m.m. kompletterar finansieringen trots att kommunerna bär ansvaret. Det finns både en överenskommelse och lagstiftning på området, men det är tillämpningen som brister. Det är nu viktigt att följa upp och gå från ord till handling så att de idéburna organisationerna, såsom kvinnojourer, har långsiktiga och stabila förutsättningar för att kunna erbjuda stöd och hjälp till våldsutsatta kvinnor och deras barn.
mot · H2021459 · 2014-11-07 00:00:00 — Åtgärder för förbättrad folkhälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kommission för jämlik hälsa. var tidigt ute med att försöka skapa en nationell folkhälsopolitik, när man formulerade målet om samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Det gjordes när beslutade om elva målområden för det nationella folkhälsoarbetet. En enkätundersökning har genomförts om tillämpningen av folkhälsopolitiken. Den visar att utformningen av folkhälsopolitiken har underlättat ett systematiskt folkhälsoarbete hos flertalet av de kommuner som svarat på enkäten. Det är goda nyheter eftersom ett framgångsrikt folkhälsoarbete förväntas leda till en generellt bättre hälsa i befolkningen och mindre lidande och ett bättre liv för den enskilde, vilket väl torde vara målet för all politisk verksamhet. Historiskt står folkhälsoförbättringar för 30–av BNP-tillväxten. Folkhälsofrämjande åtgärder är därmed en investering för . Vi känner ju också till att , vid en internationell jämförelse, har en god folkhälsa. Vi har en hög medellivslängd, en låg barnadödlighet, en låg förekomst av infektionssjukdomar och en ganska lycklig befolkning i jämförelse med många andra länder. Därför är det extra utmanande att har så påtagliga sociala skillnader i hälsa. Skillnaderna i livslängd mellan personer med kort och lång utbildning är omkring . Undersökningar av hur människor själva uppfattar sin hälsa visar att 80–av dem med eftergymnasial utbildning upplever god hälsa, men endast 60–av dem med förgymnasial utbildning. Kvinnor rapporterar generellt något sämre hälsa än män. Alla vanliga dödsorsaker i befolkningen – hjärtsjukdom, stroke, cancer, olyckor, självmord och alkoholrelaterade diagnoser – är vanligast bland dem med kortast utbildning och ovanligast bland dem med längst utbildning. Övergrepp som leder till sjukhusvård drabbar betydligt oftare personer med förgymnasial utbildning än dem med gymnasial och eftergymnasial utbildning. I förvärvsarbetande åldrar är självmord vanligast i gruppen med förgymnasial utbildning och ovanligast bland de eftergymnasialt utbildade. har inte som flera andra länder påbörjat ett offensivt arbete för att utjämna skillnaderna i befolkningen. Regeringen bör se över förutsättningarna för att tillsätta en kommission för jämlik hälsa. Uppdraget ska vara att identifiera oacceptabla förhållanden som leder fram till skillnader i befolkningens hälsa samt ta fram förslag på hur vi kan minska hälsoklyftorna.