mot · H2023003 · 2014-11-11 00:00:00 — Det är inte rimligt att vårt land som praxis åtar sig ansvaret att straffa individer som inte är svenska medborgare. Därför anser vi att när en utlänning blir dömd till fängelse med efterföljande utvisning ska sträva efter att straffet ska avtjänas i den dömdes hemland eller i annat anvisat land. ska därmed arbeta för att upprätta avtal med andra länder för att möjliggöra detta. begriper att lagändringar och straffskärpningar inte är tillräckliga för att motverka kriminaliteten. I grunden behövs även kraftfullare resurser. Av den anledningen vill vi stärka de rättsvårdande myndigheterna och anslår därför högre anslag till exempelvis polisorganisationen, , domstolar samt Kriminalvården. vill intensifiera kampen mot den organiserade brottsligheten genom införandet av en svensk variant av de så kallade RICO-lagarna, som tillämpats framgångsrikt i . Dessa lagar gör det bland annat lättare att döma gärningsmän enbart genom bevis att de deltagit i maffialiknande verksamhet. uppmärksammade svenska medier en rekryteringsfilm för islamister i . En stor grupp maskerade män med automatvapen och al-Qaidaflagga framför ett budskap med muslimska kampsånger i bakgrunden. Det speciella med den här filmen är att den framförs på svenska – den är nämligen inspelad av gruppen Svenska Islamkrigare. En muslimsk man förklarar att filmen riktar sig till alla muslimer i , som han uppmanar dem att resa till och slå följe med hans islamistgrupp. ”Jihad är obligatoriskt för alla som tror på , obligatoriskt i och i hela världen”, säger han bland annat. kunde vi även läsa Säpos årsrapport om terroristhotet mot . Varken utländska separatister, vänster- eller högerextrema grupper utgör enligt något konkret hot. Det gör däremot islamisterna. I rapporten står att läsa: Individer inom de våldsbejakande islamistiska miljöerna i har fortsatt att ha kontakt med utländska terroristnätverk. Kontakterna rör sig om […] rekrytering av individer som vill resa till konfliktområden i syfte att delta i terroristrelaterad träning och strid […] I samband med denna typ av resande utsätts individer sannolikt för påverkan av aktörer med en uttalad attentatsavsikt mot västvärlden. Såväl resenärer som befinner sig utomlands och har kontakt med aktörer i , som återvändare som upprätthåller kontakt med utländska terroristnätverk, utgör ett potentiellt attentatshot mot . Trots situationens allvar är regeringen förvånansvärt passiv och verkar vara handlingsförlamad när det gäller det islamistiska hotet. Ett tydligt exempel på detta är lagen om särskild utlänningskontroll som ger regeringen rätt att utvisa terroristanknutna utlänningar. Trots vetskapen om att utlänningar med terrorkopplingar befinner sig i , har denna lag endast använts . Regeringens undfallenhet är skrämmande. Ska det verkligen behövas ett islamistiskt attentat på svensk mark med dödsoffer för att regeringen ska göra något åt situationen? Med tanke på att hotnivån avseende terrorism i höjdes från lågt till förhöjt hot , och med de muslimska terrorattentaten i och färskt i minnet, föreslår vi att utländska medborgare med kopplingar till islamistiska terroristnätverk ska utvisas med omedelbar verkan, med ett livstidsförbud att återvända. Vidare vill vi se ett lagförslag som gör det möjligt att upphäva medborgarskapet för tidigare utländska medborgare som väljer att åka utomlands för att delta i träning med islamistiska terroristnätverk. På så sätt visar vi med en tydlig markering att muslimska extremister inte är välkomna i . vill att utländska medborgare med dylika kopplingar ska utvisas med omedelbar verkan med livstidsförbud att återvända samt införa ett lagförslag som gör det möjligt att upphäva ett svenskt medborgarskap för personer med dubbla medborgarskap som deltagit i terroristverksamhet. Ur ett EU-perspektiv är det främst den organiserade brottsligheten som har kunskap och resurser att bedriva sin brottsliga verksamhet över gränserna. Vår medverkan i det EU där man förbjuds ha uppsikt över sina gränser har medverkat till att den organiserade brottsligheten fått fäste och brottsligheten ökat, vilket regeringen erkände i en proposition där den skriver att ”De kriminella nätverken breder ut sig och blir allt fler. Brottsligheten har också blivit mer internationell, bland annat till följd av medlemskap i och inträde i .” har tullens resurser minskat och dess rättigheter att kontrollera gränsen urholkats. På en tioårsperiod har tullens personal minskat och antalet kontroller rasat . vill se ett där det är lätt att resa, turista och uppleva varandras länder. Dock medför den transnationella brottsligheten att tryggheten i våra olika länder minskar. För att skydda våra medborgare och andra från människohandel, inbrott, droger och hitrest brottslighet vill vi se ett återupprättat gränsskydd. uppfattning är att nuvarande invandringspolitik medför en betydande ekonomisk belastning för . Invandringspolitiken bör, precis som övriga politikområden, präglas betydligt starkare av behovsprövning; dels i bemärkelsen av vad som är ekonomiskt berikande för , dels i bemärkelsen hur man med begränsade resurser kan hjälpa utsatta människor så effektivt som möjligt. Invandringspolitikens misslyckande kan till viss del beskrivas av följande grafer. Trots att utrikes födda utgör av hela befolkningen – vilket i sig får betraktas som en ansenlig del – så förklarar samma grupp knappt hälften av arbetslösheten och mer än hälften av det utbetalade biståndet. Källa: (1) Arbetsmarknadsrapporten , s. 6. (2) (2013), Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2012, s. 12. Det ska också poängteras att dessa siffror tar hänsyn till samtliga utrikes födda. Vid en närmare indelning per världsdel bekräftas tesen att utrikes födda från kulturellt avlägsna länder har en betydligt svårare situation. Exempelvis uppgår arbetslösheten för utrikes födda från till , medan arbetslösheten bland inomnordiska invandrare ligger bara marginellt lägre än för inrikes födda. Detta är inte bara en dyster utveckling i sig utan det visar sig även i en internationell jämförelse att utrikes födda av olika anledningar inte i tillräckligt hög utsträckning lyckas på den svenska arbetsmarknaden. Med ett relativt sysselsättningsgap ligger på katastrofala nivåer inom OECD-området. Detta sysselsättningsgap indikerar således att sysselsättningen bland svenskfödda är högre än bland motsvarande grupp utrikes födda. Källa: , A. (2014), Utlandsföddas svårigheter på den svenska arbetsmarknaden – partiernas lösningar är inte tillräckliga. Detta indikerar i sin tur inte bara en ekonomisk belastning (sysselsättningsgraden bland utrikes födda i måste nå för att nå så kallad break-even, det vill säga vid det läge där de totala offentliga skatteintäkterna tangerar de totala offentliga utgifterna). [47] Det orsakar tillika ett kraftigt utanförskap, mätt enligt variabler som sysselsättning, skolresultat och valdeltagande. Inte mindre än 556 000 personer lever nu i utanförskap. Av dessa är en oproportionerligt stor andel – – utrikes födda. Det verkar dock som att även många första generationens invandrare fastnar i utanförskap; enbart av de som bor i utanförskap är inrikes födda med två inrikes födda föräldrar. Källa: Sanandaji, T. (2014), Utanförskapets karta – en uppföljning av rapportserie. Från politiska meningsmotståndare anförs oftast att detta misslyckande är ett resultat av en kombination av främlingsfientligt, diskriminering samt dålig integrationspolitik. Parametrar som volymerna på invandringen, utvandringslandet eller utbildningsnivå nämns som regel inte. Enligt World Values Survey och European Values Survey är dock det enskilt minst främlingsfientliga landet bland jämförbara länder. Enligt Migrant Integration Policy Index (Mipex) satsar mest intensivt på integrationspolitiken. uppfattning är istället att det är invandringens karaktär och volymer som ligger till grund för dagens dystra situation, och att vi därför kraftigt behöver begränsa den utomeuropeiska asyl- och anhöriginvandringen som vi vill kraftigt förstärka katastrofbiståndet för att kunna hjälpa fler människor i nöd. vill se ett bistånd som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån deras grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Vi vill ha ett tydligt fokus på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska få stå i centrum. Vi nöjer oss inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvaliteten och ett ansvarsfullt bistånd som är inriktat på effektivitet och resultat med de mest utsatta människorna i fokus. Bistånd ska vara till för en positiv utveckling i mottagarlandet och inte för att givarländer ska nå kvantitativa målsättningar. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, en större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och på färre inriktningar kan vi effektivisera utvecklingsbiståndet och ha en biståndsram på av BNI, vilket är i linje med . Humanitärt bistånd och flyktinghjälp Med vetskapen om att det för varje satsad krona går att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet än vad som är möjligt i anser det vara en varken klok, rättvis eller human flyktingpolitik som bedrivs. Nuvarande regering vill göra avräkningar på 8,4 miljarder för flyktingmottagning i och inte ge några tydliga besked om vad regeringen avser att bidra med till internationell flyktinghjälp. Genom en ansvarsfull invandringspolitik räknar vi med att successivt kunna göra mindre avräkningar för flyktingkostnader i än regeringen, och renodla biståndsramen från avräkningar. Regeringens princip att bokföra kostnader för invandring till inom ramen för internationellt anser vi vara mycket oklok och olycklig. Vi satsar istället på ökat stöd till flyktingar i krisområdenas närhet. Behoven är just nu enorma och situationen är akut, inte minst i och och dess närområde. vill dels omfördela resurser inom vår biståndsram för att satsa mer på UNHCR och humanitärt bistånd. Vi vill dessutom utöver ramen öronmärka extra resurser för internationell flyktinghjälp genom bland annat och Världslivsmedelsprogrammet. Av de resurserna vill vi dessutom stödja flyktingmottagande utvecklingsländer genom fonder (dnr 2014:1480). Med en ansvarsfull invandringspolitik och ett ökat fokus på humanitärt bistånd och internationell flyktinghjälp kan vi bättre hjälpa dem som har det allra svårast. Fler barn skulle få gå i skolan, fler människor på flykt skulle kunna få skydd, äta sig mätta och fler liv skulle kunna räddas. Ebolautbrottet i utgör en av de värsta epidemierna där många människor drabbats och det ställer länder inför en lång rad utmaningar. Mot bakgrund av detta vill satsa på ett särskilt bidrag till och vi vill dessutom öka det övriga humanitära bidraget genom Sida. Flertalet fattiga människor lever på landsbygden, och i en studie från (2008) visade det sig att majoriteten av dem gav högsta prioritet åt problem som har med säker tillgång till livsmedel samt inkomster att göra. I två studier framkom att otillräcklig tillgång till eller dåligt dricksvatten var det främsta problemet. Med de fattigas behov som utgångspunkt ter det sig därför naturligt att vi i högre grad vill prioritera satsningar som bidrar till att människor kan få tillgång till grundläggande behov såsom rent vatten och grundläggande sanitet och livsmedel. Detta kan vara avgörande för människors överlevnad, hälsa, jämställdhet, utbildning, välfärd och ekonomiska produktivitet, samt ge förutsättningar att verka för en positiv utveckling inom landet vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. var antalet asylsökande till 6,6 gånger så högt som genomsnittet i hela EU. [49] Per capita medför det att hade flest antal asylsökande i hela EU. ambition är att minska antalet asylinvandrare . Detta skulle innebära att vi hamnade på en betydligt mer normal nivå i ett internationellt sammanhang, strax under istället för kraftigt över. För att åstadkomma denna förändring vill genomföra en rad åtgärder. Dessa innefattar bland annat en återgång till temporära istället för permanenta uppehållstillstånd. Vi vill ställa tydligare krav på andra EU-länder att tillämpa Dublinförordningen. I princip skulle asylinvandringen minska med motsvarande enbart om Dublinförordningen – som reglerar i vilket land ett asylärende ska hanteras – tillämpades som det var tänkt. Vi vill även införa viseringskrav, vilket innebär att man ska kunna styrka sin identitet och nationalitet. Det finns tillfällen då familjer splittras eller kärlek uppstår över nationsgränser. Som ett familjevänligt parti ser det givetvis som önskvärt att var och en får leva nära sina närmaste familjemedlemmar. inser vi att dagens kravlösa och svagt reglerade anhöriginvandring belastar det svenska samhället bortom rimliga proportioner. Vi är således öppna för anhöriginvandring och familjeåterförening, men anser att detta bör följa ett väluppbyggt regelverk samt att ansvaret för den invandrades försörjning och omsorg bör ligga på anknytningspersonen, inte den svenska staten. ställer sig i grunden positiva till Europeiska rådets direktiv om rätt till familjeåterförening som formulerat rimliga förslag till välformulerade regelverk. Vi vill reformera de svenska reglerna i enlighet med direktivet, vilket innebär att anknytningspersonen har en gällande sjukförsäkring som täcker alla de risker som svenska medborgare täcks av i egenskap av medborgare och som omfattar såväl anknytningspersonen själv som dennes familjemedlemmar, anknytningspersonen har stabila, regelbundna och tillräckliga försörjningsmedel för sig själv samt för sina familjemedlemmar för att undvika att en anhöriginvandrare behöver nyttja försörjningsstöd, anknytningspersonen kan uppvisa en bostad som anses normal för en familj av jämförbar storlek och som uppfyller gällande bestämmelser om säkerhet och sanitära förhållanden, samt att har rätt att kräva att en tredjelandsmedborgare följer olika integrations- eller introduktionsåtgärder i enlighet med nationell lagstiftning. vill modernisera nuvarande regler för arbetskraftsinvandring genom att införa ett så kallat blåkortssystem. De uppehållstillstånd som beviljas arbetskraftsinvandrare i enlighet med blåkortssystemet ska alltid vara temporära. Blåkortssystemet är förslag till implementering av det europeiska blåkortsdirektivet. Direktivet ställer krav på införandet av ett system som ger en tredjelandsmedborgare rätt att ansöka om ett så kallat blåkort, givet att den sökande kan uppvisa en bruttoårslön jämte anställningskontraktet som är minst en och en halv gång större än den genomsnittliga bruttoårslönen i som alla villkor i tillämpliga lagar, kollektivavtal eller relevant branschpraxis är uppfyllda, visa upp en handling som styrker att de villkor som enligt nationell lag gäller för utövande av det reglerade yrke som anställningskontraktet åsyftar är uppfyllda samt visa upp handlingar som styrker relevanta högre yrkeskvalifikationer för det yrke eller den bransch som specificeras i anställningskontraktet, när det gäller oreglerade arbeten, samt visa upp bevis som styrker innehav av en sjukförsäkring täckandes alla risker som normalt täcks för medborgare i . Ovanstående är dock endast minimikrav. Direktivet ger varje medlemsstat rätt att ytterligare reglera arbetskraftsinvandringen genom att dels införa kvoter, dels undersöka situationen på den befintliga arbetsmarknaden och pröva om inte den lediga platsen kan tillsättas med nationell arbetskraft. Rätt att avslå en ansökan finns givetvis då villkoren inte uppfylls. Den finns också om arbetsgivaren har påförts någon form av sanktioner eller om handlingarna som ligger till grund för ansökan har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. Slutligen finns rätt att avslå ansökan även i de fall ett avslag kan motiveras med hänsyn till rikets säkerhet, allmän ordning eller folkhälsa. Därutöver finns en möjlighet att återkalla ett blåkort om villkoren inte längre uppfylls, om innehavaren inte har tillräckliga medel för att försörja sig själv och eventuella familjemedlemmar utan att nyttja det sociala trygghetssystemet, om innehavaren ansöker om försörjningsstöd eller med hänsyn tagen till rikets säkerhet, allmänna ordning eller folkhälsa. blåkortssystem nyttjar de möjligheter direktivet ger till striktare regleringar. Det resulterande regelverket möjliggör ett mottagande av uteslutande högkvalificerad arbetskraft. Utöver blåkortsdirektivet ska det inte förekomma någon generell arbetskraftsinvandring från tredje land. 19.5 FRI RÖRLIGHET INOM EES EU-medborgare kan relativt enkelt röra sig inom unionens gränser. Detta är i grunden bra, men med vissa undantag. Den generella rörligheten bör justeras på så vis att EU-medborgare kan vistas i i upp till en månad istället för nuvarande tre, utan att ansöka om tillstånd därtill. För svenskt vidkommande bör detta inte appliceras på de nordiska länderna, där nuvarande höga grad av rörelsefrihet bör kvarstå. En EU-medborgare som önskar stanna i än en månad ska då uppfylla vissa villkor. Han eller hon ska bedriva verksamhet som anställd eller som företagare eller delta i utbildning i landet, ha stabila, regelbundna och tillräckliga försörjningsmedel, samt visa upp bevis som styrker innehav av sjukförsäkring som täcker alla de risker som normalt täcks för medborgare i . Uppfylls inte villkor enligt ovan ska ha rätt att neka uppehållsrätt. Det bör också förtydligas i att medlemsländer har rätt att införa viseringstvång gentemot andra medlemsländer, om invandringen från det medlemslandet inte kan sägas i tillräckligt hög utsträckning ha uppfyllt kriterierna enligt ovan. 19.6 SKÄRPT TILLGÅNG TILL TRYGGHETSSYSTEM FÖR ICKE EES-MEDBORGARE vill i likhet med flertalet andra västländer skärpa tillgången och rättigheterna till de generella välfärds- och trygghetssystemen för icke-medborgare. I länder som , , , och har individer som inte är medborgare begränsade tillgångar till bland annat socialförsäkringssystem och försörjningsstöd – åtminstone . I är så inte fallet, vilket accentuerar tämligen extrema och unika hållning avseende invandringspolitik, i vart fall i en internationell kontext. vill omgående låta tillsätta en utredning för att studera jämförbara länders system och komma med rekommendationer, med direktivet att föreslå lämpliga begränsningar för icke EES-medborgares tillgång till socialförsäkringssystem samt till försörjningsstöd. Detta skulle kunna medföra att garantinivån i socialförsäkringssystemen för icke EES-medborgare avskaffades, vilket skulle innebära att andra staters medborgare måste kvalificera sig till trygghetssystemen genom att själva arbeta och kunna påvisa en egen taxerad inkomst. Rent ekonomiskt skulle ett sådant förslag minska kostnaderna för unikt höga invandring som det skulle skicka en kraftig signal att man innan man kräver sin rätt först måste göra sin plikt, det vill säga arbeta och betala skatt. Modersmålsundervisningen främjar inte assimileringen till det svenska samhället, och dess effekter för inlärning av det svenska språket är tveksamt. Kommunerna eller staten bör inte stå för kostnaderna för modersmålsundervisningen då det är ett intresse för den enskilda familjen. är det kommunerna som finansierar modersmålsundervisningen men vi yrkar på att skollagen ändras så att ingen tvingande lag föreskriver obligatorisk modersmålsundervisning, undantaget för de nationella minoritetsspråken. I samband med detta minskar vi statsbidragen till kommunerna med motsvarande kostnad. Det innebär att det blir frivilligt för kommunerna att erbjuda modersmålsundervisning, men att kommunerna också får finansiera det till . 19.8 SLOPANDE AV INTEGRATIONSPOLITIKEN Med realistiska inriktning på invandringspolitiken kommer behovet av en aktiv och kostsam integrationspolitik att upphöra. Med hanterbara volymer samt en mer behovsanpassad politik kommer integrationsprocessen att ske per automatik och mer naturligt. Detta innebär att integrationspolitiken i nuvarande form helt ska slopas. ska fortsatt erbjuda språkundervisning samt obligatorisk samhällsorientering för nyanlända invandrare. 19.9 AVSKAFFAD SUBVENTIONERAD VÅRD AV TILLSTÅNDSLÖSA INVANDRARE är ett öppet och tolerant land och ska så förbli. har de mest generösa asyl- och migrationsreglerna i den utvecklade världen – har man flyktingstatus nekas man inte uppehållstillstånd. För att ska kunna upprätthålla en reglerad invandring är det viktigt att realisera de avvisnings- och utvisningsbeslut som tagits. är av meningen att det är en kontraproduktiv satsning att subventionera vård för personer som uppehåller sig i utan tillstånd, då det kan eskalera till att fler och fler tar sig till på sätt som inte är säkra genom exempelvis flyktingsmuggling. Utfallet blir då att vi får fler illegala som lever i missförhållanden i , att fler väljer att ta osäkra vägar hit och därmed även riskerar sina liv. Att människor som vistas här i utan tillstånd ska få ta del av den svenska skattesubventionerade hälso- och sjukvården är inget som anser vara rimligt. En viktig princip för oss Sverigedemokrater är dock att ingen ska nekas akut eller omedelbar vård i på grund av medborgarskap. rösa asyl- och migrationsreglerna i den utvecklade världen; har man flyktingstatus nekas man inte uppehållstillstånd. För att ska kunna upprätthålla en reglerad invandring är det viktigt att realisera de avvisnings- och utvisningsbeslut som tagits. För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen skall vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på området är tillgänglighet och folkhälsa. Vi eftersträvar särskilt att göra kulturen tillgänglig för barn, gamla och funktionshindrade. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen också är unik och värd att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre än mångkulturen och vi vill särskilt belysa dess betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhället vi lever i. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som vill befrämja en positiv samhällsutveckling. Vi satsar i den här budgeten på tillgänglighetsåtgärder, folkhälsa och på insatser som är ägnade åt att bevara och levandegöra det svenska kultur- och naturarvet. Vidare anser vi det viktigt att kulturen kommer nära medborgarna och stödjer därför ansatser som syftar till att fördela kulturen något mindre centraliserat och mer regionalt och lokalt. I detta ligger även satsningar på barn, unga och funktionshindrade. Vi anslår extra medel till friluftslivet och för att permanenta elitidrottsatsningen, och vi tillskjuter medel till idrott för äldre. Anslagen till idrotten skall även inrymma pris- och löneomräkning. Vi satsar också på att öppna och tillgängliggöra museer för fler, samt att sänka trösklarna och stärka tillgången till kultur- och musikskolor. Vi sänker däremot anslag som inriktar sig på mångkultur och samtidskonst. Dessutom minskar vi anslagen till organisationer som baseras på kön och etnicitet. Vidare ser vi det som självklart att föreningar som uppbär någon form av offentligt stöd också är öppna för allmänheten. Därutöver minskas vissa anslag till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Bland våra kulturpolitiska satsningar vill vi här främst lyfta fram följande: har ett stort och rikt friluftsliv. Miljontals svenskar och däribland hundratusentals barn är medlemmar i någon av de friluftsorganisationer som finns över hela landet. Många nyttjar den svenska naturen genom sportutövande, turism eller rekreation. Friluftslivet når många samhällsgrupper och är en viktig resurs för regional utveckling. Det fyller också en viktig funktion för att knyta ihop kultur- och naturarv och för förståelsen att dessa ofta hänger ihop och är beroende av vår omsorg.