mot · H2022976 · 2014-11-10 00:00:00 — Bra mat och stärkt konkurrenskraft Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Det ska ske på ett sätt som bidrar till hållbar utveckling – ekonomiskt, socialt och miljömässigt. produktion av mat och livsmedel spelar en betydande roll i detta. Genom att producera mer mat i skapar vi ekonomisk tillväxt, arbetstillfällena växer till runt om i landet, som vi tar ansvar för miljön. Svensk mat är förstklassig tack vare vårt höga djurskydd, vår låga antibiotikaanvändning och vår miljö- och klimathänsyn. Nya vill vända utvecklingen som innebär en minskad svensk livsmedelsproduktion. Vi måste därmed fokusera på hur vi kan förbättra svenska livsmedelsproducenters konkurrensvillkor och deras möjligheter till export, hur vi kan göra regelbördan lättare att bära, hur vi gör kontroller enklare och hur vi får fler att äta sund mat producerad under goda villkor. Svensk livsmedelsexport är en av våra mest framgångsrika exportgrenar. ökade svensk livsmedelsexport , medan varuexporten som helhet sjönk . uppgick livsmedelsexporten till . Vi ser att potentialen är betydligt större än så. För att nå bättre konkurrenskraft inom livsmedelsproduktionen måste vi ta ett samlat grepp kring livsmedelsfrågorna ur flera perspektiv – konsument, primärproducent, livsmedelsföretag samt stat, kommun och landsting. För Nya är det viktigt att värna frihandel och öppna gränser, det tjänar på. måste vi arbeta för att svenska bönder och livsmedelsföretag i i allt större utsträckning kan verka under lika goda konkurrensförutsättningar som sina europeiska grannar. Vår vision är att svenska bönder ska få betalt för sin mat direkt av konsumenterna utan skattebetalarnas stöd och bidrag. En utfasning av jordbruksstöden och en ökad marknadsorientering måste dock göras gemensamt inom EU för att inte snedvrida konkurrensen ytterligare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktade satsningar för exportstöd inom anslag 1:16 för att öppna nya marknader och skapa förutsättningar för handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en exportportal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för fler handelsavtal med tredjeland. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att mer strategiskt arbeta för att underlätta exporten för livsmedelsföretag i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett livsmedelsforskningsråd och ett tydligt huvudmannaskap under vilket all livsmedelsforskning samlas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra den svenska tillämpningen av EU:s livsmedelslagstiftning och se över de mer långtgående reglerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att arbeta fram en policy för livsmedelskontroll som grundar sig på dialog och en tydligare koppling mellan avgift och faktiskt utförd kontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resultaten av en livsmedelskontroll bör redovisas med standardiserade kontrollsymboler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att livsmedelsföretag ska kunna byta livsmedelsinspektör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av djurskyddslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta arbeta för att efterlevs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör vara en drivande röst för att EU i större utsträckning ska prioritera frågan om livsmedelsbedrägeri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att fler kommuner och landsting upphandlar bra mat som producerats under goda villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta stödja småskaliga slakterier och behålla de nedsättningar av tillsynsavgifter som den tidigare alliansregeringen införde. Svensk livsmedelsexport är en av våra mest framgångsrika exportgrenar och en ökad export är en grundbult för att öka svenskt livsmedelsföretagande och svensk livsmedelsproduktion. Svensk livsmedelsproduktion behöver stå på fler ben än den inhemska marknaden för att öka lönsamheten och möta den internationella konkurrensen. Svensk mat är i världsklass och vi har all anledning att arbeta för en ökad livsmedelsexport. Fler och fler får upp ögonen för hälsosam mat, fler och fler oroas över antibiotikaresistens och fler och fler vill äta mat som producerats under bra förhållanden. Där har svensk mat allt att vinna. Regeringen har valt att drastiskt minska anslaget 1:16, Konkurrenskraftig livsmedelssektor, vilket är problematiskt ur flera synvinklar. Däribland finns risken att exportstöd kommer att minska eller helt försvinna. Exportstödet behövs bland annat till lands- och anläggningsgodkännande för de nya marknader som successivt öppnas upp för eftersom de länder som tecknar avtal med ofta kräver att varje enskild anläggning ska godkännas för export till det enskilda landet. Därför är det av yttersta vikt att det säkerställs att exportstöden är tillräckliga för att öka svensk livsmedelsexport. Det gynnar den ekonomiska tillväxten i , som det indirekt gynnar svenska primärproducenter. En ökad livsmedelsexport ger fler jobb i , framför allt på orter utanför våra tre storstäder. Syftet med exportstödet bör dock vara att öppna upp för nya marknader och skapa förutsättningar för frihandel utan att snedvrida konkurrens. Då gick med i EU och blev en del av EU:s inre marknad fick vi en hemmamarknad med 500 miljoner konsumenter istället för endast 9 miljoner svenska konsumenter. Det skapar fantastiska möjligheter för livsmedelsföretagen i och vi ser att det finns stor potential att öka exporten till . Det finns även fler länder utanför EU där vi har potential att öka exporten. Genom att införa en webbaserad exportportal kan vi förenkla svensk livsmedelsexport. Exportportalens syfte bör vara att marknadsföra svensk mat och göra det enkelt för importörer att välja svenska livsmedel. Det bör även undersökas huruvida en sådan exportportal kan erbjuda information och blanketter för att underlätta import och export. Alliansregeringen arbetade hårt för att vi ska kunna exportera kött och andra animalieprodukter till genom handelsavtal. exporterar även mycket spannmål till tredje land. Det finns flera länder där svensk mat borde vara attraktiv och där vi bör verka för handelsavtal, däribland . Det är därför viktigt att driva frågan om handelsavtal i fler länder utanför EU. Det kommande frihandelsavtalet mellan och oroar många livsmedelsproducenter, men faktum är att ett frihandelsavtal kan förenkla livsmedelsexporten till , och vissa beräkningar visar att det finns möjligheter till att det är just livsmedelsexporten som kommer att öka mest. Därmed anser vi att det är av yttersta vikt att regeringen fortsätter i samma anda och verkar för fler handelsavtal med tredje land. Därmed kan svenska livsmedelsproducenter utöka sin export vilket gynnar både primärproducenter och livsmedelsföretag. är ansvarig myndighet för svensk livsmedelsexport och ska bland annat fungera som en kontakt mellan företag och myndigheter i länder utanför EU samt ta fram intyg för export av livsmedel. Dock bör uppdrag utvecklas mer strategiskt och vi menar att det bör stå i myndighetens regleringsbrev att deras uppdrag ska inkludera att specifikt underlätta för export. Mer forskning för bättre mat För att ska ligga i framkant vad det gäller livsmedel och för att svenska företag ska kunna nischa sig på den globala marknaden behövs det mer forskning för bättre mat. De områden där vi just nu ser stor potential är livsmedel med hög förädlingsgrad, inom så kallad (hälsoriktiga livsmedel) och på nischprodukter. Några av framtidens viktigaste utmaningar berör hälsa och en hållbar livsmedelsproduktion. Därför är det viktigt på flera plan att vi värnar livsmedelsforskningen i . är livsmedelsforskningen uppdelad mellan flera olika myndigheter, forskningsråd och stiftelser. Att skapa ett livsmedelsforskningsråd där all aktuell forskning samlas skulle kunna effektivisera forskningen. TvärLivs är ett konkret exempel på ett väl fungerande samarbete mellan två forskningsråd (Formas och ) och näringslivet, ett exempel som bör byggas vidare på i arbetet med ett livsmedelsforskningsråd. Sedan gick med i EU är livsmedelslagstiftningen i stor utsträckning EU-gemensam. Visst utrymme ges dock att på nationell nivå införa ytterligare krav på bland annat kontroller. Vi menar att nationella, mer långtgående regler riskerar att försvaga svenska livsmedelsproducenters konkurrenskraft än mer och medför en ökad administration och kostnad för främst små livsmedelsproducenter. Därför anser vi att det bör göras en översyn huruvida det finns nationella, mer långtgående regler som går att förbättra och förenkla utan att för den delen försämra det som gör svenska livsmedel så bra, däribland god djurhälsa och liten negativ miljö- och klimatpåverkan. En ny modell för livsmedelskontroll Ansvaret för livsmedelskontrollerna ligger främst på nivå. Vanligtvis betalar livsmedelsföretaget en fast avgift för de kontroller kommunen ska göra. genomförs det sammantaget för få livsmedelskontroller runt om i landet. Det leder till att många livsmedelsföretag upplever att de inte får de kontroller som de betalar för och det kan även vara ett problem för livsmedelssäkerheten gentemot konsumenten. Vi föreslår i stället en ny modell, där företagen betalar en mindre fast administrativ avgift , därefter faktureras företagen efter utförd kontroll. Fokus på kontrollerna bör dessutom vara en gemensam dialog mellan inspektör och företag, där målet är att gemensamt lösa eventuella problem innan företaget får ett föreläggande. I bland annat och har man ett system med standardiserade kontrollsymboler som gör det enkelt för kunden att se hur företaget har klarat sig i livsmedelskontrollen. Det bör övervägas huruvida ett liknande system bör införas även i , det gör det enkelt för kunden att välja säker mat, och de företag, butiker och restauranger som har en god livsmedelssäkerhet kan marknadsföra det gentemot kunderna. Om ett livsmedelsföretag och en livsmedelsinspektör inte kan enas kring ett beslut går det att överklaga till kommunen. Går det ej att hitta en lösning går ärendet vidare till högre instans – länsrätten. Det är ett krångligt och tidskrävande system. I flera fall fungerar livsmedelskontrollerna utmärkt, men om problem skulle uppstå måste det finnas andra vägar att gå framåt. Därför föreslår vi att livsmedelsföretag ska ges rätt att byta livsmedelsinspektör. Dock vet vi att i vissa kommuner finns det bara en livsmedelsinspektör, och för att kunna tillgodose möjligheten att byta inspektör föreslår vi att kommuner/regionförbund bör samverka för att kunna erbjuda möjligheten till byte. Genom fördjupad samverkan ökar det även möjligheten till specialisering för de olika inspektörerna, jämfört med då en inspektör måste kunna allt. har ett av världens högsta djurskydd och vår syn på djur skiljer sig från många andra länders. De flesta lantbrukare i gör ett fantastiskt jobb med sin tamboskap och ser ett mervärde i djuren. Tack vare att svenska lantbrukare sköter om sina djur på ett bra sätt har vi en mycket god djurhälsa och därmed behöver vi inte ge lika mycket antibiotika till djuren jämfört med resten av världen. Faktum är att har EU:s lägsta antibiotikaanvändning vad gäller tamboskap. Exempelvis använder man i 16 gånger mer antibiotika än i . Två tredjedelar av all antibiotika i världen går till djuruppfödning och är ett resultat av jakten på billigt kött. Det är därmed ett globalt problem och där har , som föregångsland i frågorna, all anledning att vara en stark och drivande röst. Vi ska vara mycket stolta över svensk djurproduktion och värna vårt djurskydd, och vi är övertygade om att vårt svenska djurskydd och djurhälsan i har goda möjligheter att vara en större nisch på den globala marknaden. Därför är det viktigt att vi inte försämrar djurhälsan i utan i stället utvecklar det till en fördel. Vi måste även fortsätta arbeta för att höja djurskyddet inom EU så att det närmar sig svensk standard och arbeta för att de djurskyddsbestämmelser som gäller i EU efterlevs samt att det blir konsekvenser för länder som bryter mot vår gemensamma lagstiftning. Dock anser vi att en översyn och modernisering av djurskyddslagstiftningen är eftersträvansvärt. Vi menar att det finns möjlighet till översyn som förenklar för djuruppfödaren utan att djurhälsan försämras. Syftet och målet med svensk djurskyddslagstiftning bör vara att djuren mår bra och är hälsosamma. Vi vill se en mer målstyrd lagstiftning som säkerställer detta men vägen dit kan variera. Vår utgångspunkt är att det aldrig ska löna sig att fuska eller bryta mot lagen. Dessvärre kommer rapporter om att livsmedelsbedrägerierna breder ut sig och att kriminella grupperingar runt om i tjänar pengar på att exempelvis sälja olivolja som innehåller smörjolja eller honung som innehåller sockerlösning. Det absolut viktigaste för att motverka livsmedelsbedrägeri är att alla länder inom EU gemensamt arbetar med denna fråga, eftersom mycket mat handlas inom EU:s inre marknad. Därför vill vi att denna fråga ska prioriteras högre på EU-nivå och att gemensamma insatser görs. Inte minst för att fördjupa samverkan mellan EU:s medlemsstater och dess berörda myndigheter vad beträffar exempelvis informationsutbyte. Samarbetena mellan myndigheter, både i och utanför , bör förbättras och göras mer strategiskt och systematiskt för att upptäcka livsmedelsbedrägerier. Konsumenter ska känna sig trygga med maten de äter och bedrägerier ska aldrig löna sig. upphandlades livsmedel i den offentliga sektorn för . Kommuner och landsting är med andra ord stora aktörer på livsmedelsmarknaden, och har därmed stora möjligheter att påverka. Det är även viktigt att barnen i skolan, patienterna på sjukhusen och våra äldre ska få bra och näringsrik mat. Vi tycker att pris inte ensamt ska styra val av mat, utan även miljöpåverkan, djurskydd och antibiotikaanvändning borde vara viktiga faktorer att ta hänsyn till vid livsmedelsupphandling. I många länder använder man rutinmässigt antibiotika till tamboskap som kompensation för en sämre djurhälsa. I har vi en mycket god djurhälsa, och rutinmässig användning av antibiotika är förbjudet. Den antibiotikaresistens som sprider sig världen över är ett stort problem som måste tas på största allvar. Därför är det oerhört viktigt att vi tar vårt ansvar genom att upphandla kött från djur som inte har fått antibiotika rutinmässigt. Genom att ta hänsyn till alla dessa faktorer har svensk mat goda möjligheter att vinna upphandlingar. Vi vill att fler ska upphandla smart. På så sätt kan vi få bättre mat i offentlig verksamhet och stödja mat som producerats under goda förhållanden. Fler småskaliga slakterier runt om i landet leder till kortare djurtransporter och skapar arbetstillfällen. De småskaliga slakterierna är viktiga för att möjliggöra ett ökat utbud av närproducerade livsmedel samt skapar en viktig infrastruktur för att stärka turism och den ökade gastroturismen. Alliansregeringen sänkte avgiften för småskaliga slakterier just av dessa anledningar, vilket ökade konkurrenskraften både för primärproducenter och slakterierna, och under Alliansens tid fördubblades antalet småskaliga slakterier. Därför är det av stor vikt att denna satsning finns kvar, både för djurens och jobbens skull.