ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2023010 · 2014-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:5 Ny instansordning för inrättande av exportbutik på flygplats tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklad administration vid inrättande av exportbutiker på flygplatser. I propositionen föreslås att ansvaret för ärenden om tillstånd att inrätta exportbutik på flygplats flyttas från regeringen till . Detta ser vi som en i grunden bra åtgärd som vi tillstyrker. Beviljandet av tillstånden är normalt en ren formalitet, eftersom ingen lämplighetsprövning görs enligt nuvarande ordning och inte heller föreslås i den nya ordningen. Propositionens förslag innebär dock en risk för ökad byråkrati, genom att myndighetsbeslutade tillstånd kan överklagas i domstol. Lagrådet anför följande i sitt yttrande: ”Lagrådet ifrågasätter om det är motiverat att behålla ordningen med tillståndsbeslut. När ordningen inte innefattar en prövning i sak framstår den som meningslös byråkratisk omgång, särskilt som den föreslagna ändringen medför att en rätt till domstolsprövning måste införas. Om det anses att en kontrollmöjlighet alls behövs borde det vara tillräckligt att flygplatshållaren är skyldig att till anmäla sin avsikt att inrätta en exportbutik”. Lagrådet föreslår därefter en ändrad lydelse av lagförslagets 3§, andra stycket: ”En flygplatshållare som avser att inrätta en exportbutik på flygplatsen ska anmäla detta till ”. Vi menar att detta är en högst relevant ståndpunkt. Vi bör, för att upprätthålla förtroendet för lagstiftaren, aktivt verka för att förenklingar i olika regelverk genomförs där det är möjligt. I detta fall har vi en uppenbar möjlighet att göra exakt det. Propositionens förslag till utformning av lagen går dessutom emot regeringens eget inriktningsförslag för , som presenteras i budgetpropositionen . I avsnittet om utgiftsområde 3, Skatt, till och exekution, avsnitt 2.6 anförs följande: ”De regelverk och rutiner som myndigheterna själva disponerar över ska vara så enkla som möjligt. Regeringen understryker betydelsen av det fortsatta förenklingsarbetet och att myndigheterna aktivt bidrar med att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken, med beaktande av behovet av kontrollmöjligheter.” Det är vår mening att regeringen i detta stycke bör följa sina egna direktiv och att det i detta fall måste leda till att Lagrådets förslag till förenkling bifalles och att lagförslagets 3§ tredje stycket, samt § 6 och § 7, därmed också stryks eftersom inget tillstånd utfärdas.
mot · H2023011 · 2014-11-25 00:00:00 — De grundläggande principerna i om barnets rätt till liv och utveckling, och att barnets bästa ska vara vägledande i alla beslut som rör barn, ska vara centralt i arbetet för fattigdomsbekämpning och utveckling inom biståndspolitiken. ställde sig positiva till att föregående regeringen försökte hitta nya innovativa former för en bättre styrning av biståndet. Traditionellt sett har bistånd på förhand finansierat en viss verksamhet som förväntats leda till vissa resultat, vilket är fallet i en stor del av det svenska biståndet. Föregående regeringen talade om att pröva ett resultatbaserat bistånd som skapar ett tydligare kontrakt mellan givaren och samarbetspartnern. Resultatbaserade biståndsformer kännetecknas av att biståndet betalas ut i efterhand på basis av uppnådda resultat. anser att detta borde vara en självklarhet i all styrning av det svenska långsiktiga biståndet, att det krävs resultat för möjligheten till fortsatta utbetalningar oavsett om det gäller samarbete med svenska, utländska lokala eller multilaterala organisationer och myndigheter. kan vi tyvärr se exempel på bistånd som fortsätter att betalas ut trots att uppenbara brister finns. Detta anser inte vi är acceptabelt. (2011) Bistånd det omöjliga uppdraget? Reflektioner kring utveckling och bistånd. (2010) Bistånd och utveckling, givarnas stora utmaning. OpenAid i samarbete med och Sida (2012) . () Dnr 2014:1480. WaterAid, Empowering women and girls 2012. of the poor; Studie bestående av tre böcker: Can Anyone Hear Us? (2000), Crying Out for Change (2000) och From Many Lands (2002). (2008) , Agriculture for development. [1] Se . [2] , UD, utvecklingssamarbete.
mot · H202304 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska vara möjligt att ge djur en lugn och stillsam avlivning genom att tillåta avlivning i utedrift och hage. Många djur blir stressade av transport, och vi vill verka för att vi transporterar mer kött och mindre transport av djur, eftersom vi då minskar stressen och djuren mår bättre. Ett sätt att nå detta är att införa möjligheten till att avliva t ex nötkreatur hemma i sin hage. Nötkreatur är ett exempel, men flertalet djur skulle må bättre av en stillsam avlivning i välkänd miljö. Då behöver djuret aldrig tränga ihop sig med andra djur i en transport utan avlivas i lugn och ro i dess hemmamiljö. Dock är detta inte tillåtet , utan förbjuds i en EU-förordning. Men i har man tagit ett beslut om att tillåta avlivning i hage för främst frigående nötkreatur. Därför vore det önskvärt om det går att verka för ett liknande undantag i eller om möjligt en justering av EU-förordningen. Dock är det viktigt att detta sköts under noggrant reglerade förhållanden och att djurets välbefinnande aldrig kompromissas bort.
mot · H202307 · 2014-11-05 00:00:00 — Ett digitalt samhälle som är tillgängligt för fler tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett tillgängligt digitalt samhälle måste nå ut till fler äldre människor. Det digitala samhället medför många fördelar för både människor och företag. konkurrenskraft mår också bra av ett högt tekniskt kunnande i befolkningen och mindre företag på landsbygden kan i det digitala samhället växa och nå ut till fler. Det är viktigt att så många platser som möjligt har tillgång till bredband. Detta sker genom marknadskrafter, offentlig-privat samverkan eller statliga stimulansbidrag. I fallet med landsbygden har staten bidragit med statliga medel för att det digitala samhället ska nå ut till fler. Men det finns också en baksida med ett samhälle där allt fler funktioner och samhällsservice digitaliseras. I beräknas cirka 1 miljon människor inte ha tillgång till internet. Ungefär var tionde svensk alltså, som inte betalar räkningar på datorn, har ett Facebook-konto, bokar resor eller läser nyheterna i mobilen. Många av dessa är äldre människor. Det är nästan så att det förutsätts att vi alla är uppkopplade , vi själva gör det, företag och myndigheter likaså. Det finns därför en uppenbar risk att särskilt äldre människor hamnar utanför i flera avseenden. Visserligen finns det människor som inte vill bli en del av det digitala samhället. Men det finns desto fler som inte har haft möjlighet att ens bli en del. I hur många kommuner i erbjuds t ex äldre att lära sig fördelarna med internet och läsplattor? På hur många boenden för äldre finns tillgång till dator eller läsplatta eller för den delen ett trådlöst närverk? Likväl som att staten ger finansiella bidrag till delar av landet för att bygga ut bredband bör staten då kunna erbjuda stimulansbidrag till de kommuner, läroanstalter eller organisationer som vill arbeta med att få fler medborgare att ta del av det digitala samhället. Om målet är att ska vara bäst i världen vad gäller digitaliseringens möjligheter så kan man inte bara fokusera på tillgång till bredband i hela landet. Tillgång till möjligheter att lära sig använda internet, läsplatta, smart mobil och dator bör vara minst lika viktigt. Därför bör regeringen se över/utreda hur olika typer av verksamheter kan stimuleras för att lära ut fördelarna med ett digitalt samhälle.
mot · H202308 · 2014-11-05 00:00:00 — Vi behöver en ny kommunreform i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en kommunreform med målet om starkare kommuner som kan ge sina medborgare bättre service. står inför stora utmaningar med en mindre andel arbetsföra som ska försörja en större andel äldre. Ofta diskuteras hur denna situation kommer att få effekter på vård och omsorg, arbetsmarknaden och ekonomin i stort. Men det glöms ofta bort att det också kommer att medföra påfrestningar för kommuners service och verksamheter gentemot sina medborgare. Det handlar om skolan, äldreomsorgen och all annan service och omsorg en kommun lagligen ska ha. Faktum är att kan man i stort sett läsa om redogörelser från kommuner som inte klarat sina uppgifter på grund av exempelvis otillräcklig kompetens, bristande resurser eller politisk oförmåga. En större sammanslagning av ett stort antal kommuner genomfördes i . Nästa reform kom då kommunerna fick sitt nuvarande utseende med vissa undantag. Det som däremot skapar problem är att kommunernas uppgifter har förändrats markant . växer behovet av att sätta upp kommunalförbund liksom behovet av att samarbeta över kommungränserna när man ska få ihop helheten. Det gäller exempelvis gymnasieskolor, räddningsorganisationer eller fysiska planorganisationer. Tendenserna är tydliga – dagens kommunorganisation räcker inte alltid till. Kommuninvånarna har sällan någon större koll på var kommunledningskontoret ligger eller var den politiska ledningen finns. För flertalet är det väsentliga att den kommunala servicen fungerar. Det är förödande för ett samhälle när en kommun misslyckas med just detta och är tvungen att ta till stora avgifts- eller skattehöjningar för att bromsa en negativ utveckling. behöver ekonomiskt bärkraftiga kommuner som har en stabil bas att stå på. genomförde en kommunreform, där en av de viktiga principerna var att en kommun skall ha minst 30 000 innevånare för att klara sig någorlunda självständigt. Självfallet vill alla medborgare att kommunerna även i ska klara sina åtaganden . Den demografiska utvecklingen gör att kommunerna pressas genom att många kompetenta medarbetare går i pension som behovet av mer omsorg ökar. Vi bör därför redan nu ta tag i och säkerställa framtidens kommunorganisation i . Dock är en sammanslagning av kommuner en omfattande process som kräver genomgripande utredningar och förhandlingar. har kommunerna väldigt skilda ekonomiska förutsättningar, vilket är en utmaning i sig. Därtill är namnfrågan i en ny kommun inte en oväsentlig fråga, för att behålla identiteten i ett geografiskt område. Men det är viktigt att understryka att om vi ska ha en bra skola, omsorg och service så bör frågan om en kommunreform tas upp . Regeringen bör därför överväga att tillsätta en utredning av en ny kommunreform i .
mot · H202309 · 2014-11-05 00:00:00 — Ökad framkomlighet för utryckningsfordon genom ett nationellt låssystem för vägbommar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad framkomlighet för utryckningsfordon i bostadsområden, på campingplatser m.m. genom ett nationellt låssystem för vägbommar. Den svenska ambulanssjukvården gör ett mycket viktigt arbete. Ofta handlar det om liv och död, och ambulanssjukvården har självfallet ett stort behov av att kunna komma nära patienten med sina fordon. Men det uppstår svårigheter i brådskande ärenden då t ex bostadsområden, campingplatser och affärscentra begränsar framkomligheten med vägbommar. Dessa låses med nycklar, tags eller diverse kortsystem. Visserligen erbjuds ambulanssjukvården ofta en nyckel en tagg eller ett kort för åtkomst till ett område. Men då SOS Alarm använder sig av fri dirigering, dvs. att närmaste ambulans i området åker till patienten för att nå dit så snabbt som möjligt, uppstår problem. Om närmaste ambulans är hemmastationerad i en helt främmande ort än dit den blir kallad att rycka in för att den är fysiskt närmast , så har den ofta inte åtkomst till låssystemet på respektive bom. Då skulle samtliga ambulanser i ett län behöva tillgång till samtliga nycklar, tags eller kort för alla bostadsområden, campingplatser osv. i hela regionen – vilket faller på sin egen orimlighet. Däremot har räddningstjänsten i sin utrustning en nationell universalnyckel kallad ”räddningstjänstnyckel” som passar i många bommar, men inte i alla. Dessutom tar räddningstjänsten inte emot nycklar och dylikt till andra låssystem utan hänvisar till att om inte en universalnyckel kan brukas så forceras bommen med fordon. Detta är dock ganska sällsynt men sker vid bränder, men ambulansfordonen är inte byggda för att forcera bommar. När det är situationer som handlar om liv och död så måste dessa prioriteras. Det är därför rimligt att tillverkare av vägbommar samt de mark- och fastighetsägare som önskar eller innehar vägbommar bör stimuleras att införa ett låssystem där en nationell universell räddningstjänstnyckel ger åtkomst för samhällstjänstgörande ändamål, bl a ambulanssjukvården. Det behövs incitament till ett nationellt låssystem för vägbommar så att ambulansers framkomlighet ökar.
mot · H202310 · 2014-11-05 00:00:00 — Fler metoder för att bekämpa seriebrottslighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisen bör kunna publicera bilder på seriebrottslingar så att allmänheten kan hjälpa till att klara upp fler brott. Dessvärre drabbas många människor och näringsidkare av seriebrottslighet i form av t ex stölder i handeln, grova rån, bostadsinbrott och bedrägerier. Det är ett mycket allvarligt problem. För att komma till rätta med detta måste fler av dessa brott upp och prioriteras av rättsväsendet. Ett problem vad gäller seriebrottslighet är att polisen hemligstämplar bilder på misstänkta seriebrottslingar som upprepade gånger begått brott. Detta får negativa konsekvenser på uppklarningsprocenten som i många fall är låg. Integritetsskyddet är viktigt, men när lagstiftningen snarare skyddar seriebrottslingar än sätter dit dem behövs förändringar. Polisen bör därför kunna använda sig av och publicera bilder från säkerhetskameror för att med hjälp av allmänheten kunna identifiera gärningsmännen. Dessutom bör fler än bara polisen kunna identifiera seriebrottslingar. finns t ex tv-program som bygger på att assistera polisen att lösa brott genom bilder och filmer på misstänkta brottslingar. Faktum är att andelen tv-inslag som leder till att brott upp är högre än polisens uppklarningsprocent. Detta tyder alltså på att information till allmänheten ökar chansen att kunna identifiera brottslingar och därmed också att brottsligheten kan minska. Detta måste ju också vara huvudmålet. Det ska vara grundläggande att lagstiftningen utgår från att skydda brottsoffer, inte brottslingar. Polisen bör därför kontinuerligt kunna visa filmer och bilder på misstänkta seriebrottslingar för att sen kunna ta emot tips från allmänheten kring dessa personers identitet. Detta skulle öka möjligheterna att klara upp fler seriebrott, ställa de ansvariga till svars och öka människors trygghet.
mot · H202312 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av en nationell plan för att alla med glutenintolerans ska få samma möjligheter till behandling oavsett var i landet de bor. Celiaki (glutenintolerans) är en kronisk sjukdom som orsakas av överkänslighet mot gluten och leder till skada på tunntarmen. Glutenfri kost är den enda behandlingsformen mot denna sjukdom. Man räknar med att 1 av 100 svenskar har celiaki. Alla som har celiaki har inte fått diagnosen ställd ännu, så frekvensen av känd celiaki är lägre. Särskilt bland vuxna är mörkertalet stort. Den glutenfria kosten måste hållas livet ut, eftersom celiaki är en livslång sjukdom. Det är viktigt att alltid följa dieten, annars kan man drabbas av näringsbrist och följdsjukdomar. med glutenfri kost blir slemhinnan i tarmen oftast återställd och sjukdomssymtomen försvinner. är det ålder och bostadsort som avgör om patienten ska få ersättning för sina kostnader. Det är djupt orättvist. Barn får sina varor via men efter beror det på i vilket landsting du bor om du kan få merkostnadsersättning. Det har tidigare föreslagits i en statlig utredning att det ska utgå en nationell ersättning för att ge dem som drabbats av den livslånga sjukdomen förutsättningar att hantera sjukdomen, oavsett var i landet de bor. Frågan om hur ett förmånssystem för dem som av medicinska skäl är beroende av speciallivsmedel ska utformas har under en lång följd av år varit föremål för översyn och utredningar. beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen borde återkomma till med ett förslag till nytt förmånssystem. Frågan var senast uppe i vid en fråga , då dåvarande socialminister sade sig följa frågan, men inte hade för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder. skriver vid behandling av en motion om glutenfri kost inlämnad 2012 att utskottet har fått veta att det råder stora skillnader mellan landstingen när det gäller subventionering av speciallivsmedel för personer . Utskottet hänvisar till hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), där målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Utskottet menar därför att inte bör ta några initiativ med anledning av motionen, utan utgår från att regeringen tar initiativ till samtal med och i frågan. Det är angeläget att landets celiakipatienter får lika behandling för sin sjukdom oavsett bostadsort och att regeringen därför tar initiativ till samtal med och för att lösa frågan.
mot · H202313 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en effektivare bekämpning av hatbrott. Hatbrott är ett stort problem i samhället. registrerades 5 510 anmälningar om brott med hatbrottsmotiv, varav med främlingsfientliga/rasistiska motiv. Mörkertalet är stort: enligt Nationella trygghetsundersökningen (NTU 2013) utsattes av befolkningen 2012 för hatbrott (uppskattningsvis 106 000 personer utsattes för 184 000 brott). prioriteras dessa brott inte tillräckligt högt av polis och åklagare. Beskedet från samarbetsregeringen om att arbetet mot hatbrott ska förbättras är välkommet. finns anledning att förtydliga vad som bör ske på några områden. Hatbrott är ett uttryck för diskriminerande normer och värderingar. Det är därför viktigt att både bekämpa brotten och arbeta för ett mer inkluderande samhälle där människor får vara sig själva utan att riskera att bli utsatta för hot, hat och övergrepp. För att polis och åklagare på ett tydligare sätt ska arbeta med hatbrott bör det tydligt framgå av regleringsbrev och styrdokument att dessa brottskategorier ska prioriteras. Det måste även bli enklare att anmäla brott som just hatbrott och dessa anmälningar behöver följas upp skyndsamt. Kunskapen om hatbrott behöver förbättras inom rättsväsendet. Det finns stor kunskap inom polisen på olika håll i landet, liksom hos Brå, , universitet och högskolor med mera. Denna kunskap och de goda exempel som finns behöver samlas och på ett tydligt sätt få genomslag i myndigheternas arbete. En handlingsplan bör tas fram för ett gemensamt arbete mellan myndigheterna.
mot · H202318 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om motorcykelvänliga vägräcken. sätter de flesta motorcyklister in sina motorcyklar för vinterförvaring men det dröjer inte länge förrän motorcyklister tar ut sina motorcyklar och ger sig ut på vägarna igen. Att känna sig trygg som förare är viktigt på ett så oskyddat fordon som en motorcykel är. En av de mest aktuella frågorna både i och ute i är mc-vänliga vägräcken och underglidningsskydd. enades om en teknisk specifikation för underglidningsskydd på räcken. Tyvärr blev det inte en standard – därför får varje land besluta om man vill följa specifikationen eller inte. I allt fler länder i pågår arbetet för att minska riskerna för motorcyklisterna genom att investera i räckesskydd och underglidningsskydd. I har vi som standard vajerräcken vilka är mycket farliga för en motorcyklist och orsakar större skador än nödvändigt vid en olycka då de har stolpar med skarpa kanter och i värsta fall krokar som sticker ut i vägen och håller i vajrarna. Motorcyklister är kraftigt överrepresenterade i räckesolyckor. 62 motorcyklister har dött i i räckesolyckor –. har mc-vänliga vägräcken med underglidningsskydd testats på fem ställen i landet. Utvärderingarna har varit positiva. Varken för snöröjning eller sommarunderhåll har underglidningsskyddet vållat problem. Skydden ska testas även 2014/15, men med de resultat som framkommit, så borde det inför mc-säsongen 2015 vara dags att överväga ett påbörjande av utbyte av de, för mc-förare, farliga vajerräckena. I vart fall bör, till att börja med, mc-vänliga avskiljningar användas vid uppsättning av nya räcken. Även vid uppsättning av nya sidoräcken bör det övervägas om räcken inte ska sättas upp om räcket i sig är farligare än det som räcket ska skydda trafikanterna för. Förlåtande sidoområden är alltid att föredra för en motorcyklist. Men svenska regelverk säger att räcken ska användas, och särskilt på platser där risken är störst för en mc-olycka, nämligen i ytterkurvor. Därför bör regelverket ses över så att maximal trygghet kan uppnås för alla trafikanter. i (S)
mot · H202319 · 2014-11-05 00:00:00 — Skydd för gemensam egendom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom. Den privata äganderätten har ett gott skydd i grundlagen. Det gemensamma, offentliga ägandet har det däremot inte. En knapp politisk majoritet kan med ett enkelt beslut sälja ut gemensam egendom och gemensamma tillgångar som byggts upp och som i många fall spelar en viktig roll för att bära upp en solidarisk och jämlikhetsinriktad samhällsmodell. Vi har upplevt hur borgerliga partier, eldade av fundamentalistisk privatiseringsiver och utan föregående konsekvensanalyser i stat och kommuner, sålt ut sådan gemensam egendom – statliga företag, allmännyttiga bostadsbestånd, apoteksverksamhet, skolor med mera. Privatisering och ”marknadisering” har också genomförts av sådant som är att betrakta som myndighetsutövning. Privatiseringen av är ett exempel på detta. I mer än ett fall har gemensam egendom, som skolor och förskolor, slumpats bort till vrakpriser. Gemensamt kapital har förskingrats och nya ägare, inte sällan riskkapitalbolag med säte i skatteparadis, har snabbt kunnat berika sig. Till saken hör att det i de flesta fall är svårt, i vissa fall i praktiken näst intill omöjligt, för en ny politisk majoritet att återställa det gemensamma ägandet. Nyliberalt inspirerade majoriteter må vinna sin makt i demokratiska val, men en fråga är om man tydligt sökt och fått mandat för dessa privatiseringar. Privatiseringspolitiken leder så gott som undantagslöst till att redan rika blir ännu rikare och att inkomst-, förmögenhets- och inflytandeklyftorna ökar. På de områden som bör betraktas som naturliga monopol – det gäller bland annat järnvägen, elmarknaden och postverksamheten – har avreglering och privatisering dessutom lett till höjda priser och ökade kostnader för medborgarna. Grundlagarna skyddar privat egendom. De bör också erbjuda ett bättre skydd än vad som är fallet för gemensam egendom. Det är inte demokratiskt rimligt att gemensamt ägande som byggts upp kan avyttras så enkelt och lättvindigt som ofta sker. Det är naturligtvis inte önskvärt att förhindra varje utförsäljning av gemensam egendom, men är det nödvändigt att det finns demokratiska mekanismer som försvårar omfattande och ibland i det närmaste oåterkalleliga privatiseringar. Gemensam egendom måste få ett bättre demokratiskt skydd än som är fallet, och bör fatta beslut om att utreda hur ett sådant förstärkt skydd för gemensam egendom skulle kunna utformas.