ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202586 · 2014-11-06 00:00:00 — Rätten till skolidrott för barn med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolidrott för barn med funktionsnedsättning. Idrott är viktigt såväl för den fysiska som för den psykiska hälsan. Idrott bidrar till att höja livskvaliteten. Det är positivt och bidrar till att vi håller oss friska längre, orkar mer och mår bättre. Vårt välbefinnande ökar om vi får möjlighet att vara ute i frisk luft kombinerat med att vi rör på oss. Idrott är viktigt för barn, eftersom barn har ett spontant behov att röra på sig. När barn idrottar lär de sig många färdigheter, från att förbättra de fysiska färdigheterna, öka självförtroendet till att lära social gemenskap. Alla barn ska ha rätt att få idrotta. Det är viktigt att barn har möjligheten att idrotta på sina egna villkor. Att kunna delta i skolidrotten är viktigt såväl för kamratskapen i skolan som för barnets hälsa. För barn med funktionsnedsättning varierar möjligheterna att idrotta och framför allt möjligheterna att delta i skolidrotten. Skolan har här ett stort ansvar att ta för att så långt det är möjligt göra det möjligt för barn med funktionsnedsättning att kunna delta i skolidrotten på sina egna villkor. Därför anser jag att regeringen ser över möjligheten att alla skolor gör det möjligt för barn med funktionsnedsättning att delta i skolidrotten.
mot · H202587 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning för förskolechefer. Ledarskapet är en central faktor för kvaliteten i välfärdssektorn. Det gäller också verksamheter som förskola, där värdet skapas av medarbetarna. Det är viktigt med ledarskap som kan konkretisera tydliga mål för medarbetarna. saknas en chefsutbildning för förskolechefer i . Därför är det viktigt att överväga möjligheten att se över möjligheterna att införa en nationell chefsutbildning inom förskolan, som bör vara obligatorisk för de lokala cheferna på både kommunalt och enskilt drivna förskolor. Syftet med utbildningen ska vara för att stärka de lokala ledarna och höja kvaliteten och likvärdigheten i hela landet. Som förebild för en sådan utbildning kan den statliga rektorsutbildningen som finns inom och gymnasiet nämnas.
mot · H202588 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Skolinspektionens tillsyn av fristående förskolor. Skolinspektionen har tillsynsansvar för skola, vuxenutbildning, fritidshem, förskola och annan pedagogisk verksamhet. När det gäller skolor har Skolinspektionen tillsynsansvar både över fristående skolor och offentliga skolor, men detta gäller inte fristående förskolor. Där har istället kommunen tillsynsansvaret. Alla som har barn i förskolan måste kunna känna trygghet i att verksamheten har god säkerhet, kvalitet och pedagogisk nivå. För det fall att någonting brister måste krav ställas på att det åtgärdas. Åtgärdas inte bristerna ska ansvar eller kontrakt för verksamheten kunna dras in. Det ska gälla oavsett vem som driver verksamheten. Det är olyckligt att Skolinspektionen inte har tillsynsansvar över fristående förskolor. Det kan vara svårt för föräldrar att förstår varför Skolinspektionens tillsynsansvar omfattar förskolor men inte fristående förskolor. Jag menar att det är viktigt för tydligheten och att behålla och stärka förtroendet för förskolan att alla föräldrar kan känna sig trygga med att samma kontroll och tillsyn finns på plats för att upptäcka eventuella brister i alla förskolorsverksamhet oavsett i vilken regi de drivs. Skolinspektionen har en mycket viktig roll i detta. Därför anser jag att regeringen bör överväga att ge Skolinspektionen ansvar att utöva tillsyn även över fristående förskolor.
mot · H202589 · 2014-11-06 00:00:00 — Skolgång för placerade barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om placerade barns rätt till god utbildning. Alla barn i ska ha samma möjlighet till en fullvärdig utbildning av god kvalitet. Detta är skolans och utbildningsväsendets viktigaste uppgift. För placerade barn är utbildning extra viktigt, då de kan vara extra utsatta för att ofta behöva byta skolor, som de kan komma från problemtyngda hemmiljöer. Utbildning är den enskilt viktigaste faktorn för att det ska gå bra för barnen som vuxna. Det är viktigt att skolan fungerar kompensatoriskt för utsatta barn. Skolresultaten är väsentligt sämre för placerade barn än för andra barn. Av dem som placerades är behöriga att läsa vidare på gymnasiet efter , vilket ska jämföras bland unga generellt. Bland dem som placerades efter är resultaten ännu sämre, är behöriga till gymnasiet. Detta är allvarligt, eftersom fullgjord skolgång är den enskilt viktigaste faktorn för att det ska gå bra för barnen i vuxenlivet. I bedrivs ett projekt med att förbättra skolresultaten för placerade barn. Alla placerade barn i kommunen genomgår en skolpsykologisk och pedagogisk utredning med normerade testinstrument. Utifrån resultaten konstrueras sedan individuellt stöd för varje elev efter dennes behov. Tre av fyra barn underpresterade i skolarbetet p.g.a. omfattande kunskapsluckor. När barnen följdes upp visade det sig att de kognitiva testerna samt de andra testerna var märkbart mycket bättre, förutom i matematik. Regeringen bör se över möjligheten att alla placerade barn får möjlighet att genomgå skolpsykologiska och pedagogiska utredningar för att sedan få individuellt utformat stöd efter behov och därmed garanteras rätten till god utbildning.
mot · H202590 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödboende för unga. De flesta av våra ungdomar i färdas lyckligtvis väl med fungerande hem och föräldrar som ger dem en trygg uppväxt som gör dem väl förberedda för ett bra vuxenliv. I det fåtal familjer där så inte är fallet finns som alternativ fosterfamiljer och i enstaka fall institutionshem. För en grupp barn och ungdomar finns det inte något riktigt bra alternativ. Det är ungdomar som passerat de yngre tonåren och är i färd med att lämna barndomen och på väg in i vuxenlivet. Om familjen av olika anledningar inte är möjlig att stanna kvar i, kanske på grund av missbruk eller helt brutna relationer, är familjehem ofta inte den bästa lösningen. För ungdomar som hamnat på glid och tillbringat på SIS-institution behövs en fungerande eftervård där föräldrahemmet kanske inte kan vara basen. Det behövs helt enkelt bra alternativ mellan hemmet och en institution. Jag ser här behovet av ett stödboende för ungdomar, ett boende som erbjuder stöd och hjälp som kan lotsa dessa unga människor in i vuxenlivet, ett boende som ger struktur och en lugn hemmamiljö, ett boende med vuxna förebilder som stöttar den unga i skolarbete, yrkesutbildning eller praktik, vuxna som också stöttar och finns till hands för vardagliga sysslor som normalt ingår i ett hem. Detta innefattar sysslor som att handla, laga mat, tvätta, städa och betala räkningar för att nämna några. Min tanke är att ungdomarna ska kunna stå på egna ben och få en bra start på vuxenlivet, få en ersättning för den familj som inte längre finns tillhands – en rättighet som alla våra barn och ungdomar har. Jag har sett exempel på ett sådant boende på Youth and Care i . De anlitas av och driver en framgångsrik verksamhet som är mycket billigare än familjehem. Detta måste få fler efterföljare i landet. Jag vill därför att regeringen stimulerar tillkomsten av fler stödboenden för ungdomar.
mot · H202591 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över en nationell strategi för karriärvägledning. finns som en röd tråd genom utvecklingen av skolväsendets vägledning intentionen om samverkan mellan skola, arbetsförmedling och arbetsliv. Denna sammanhållna kedja ska göra det möjligt för elever i skolan att hitta ett yrke som är lämpligt och få hjälp att nå dit via skolan och högskolan. Tyvärr slutför av alla ungdomar inte gymnasiet. får slutbetyg men klarar inte kraven för grundläggande behörighet till högskolan. Bakom varje avhopp finns ett misslyckande. Och det finns en ung person som går in i vuxenlivet utan tillräckliga kunskaper. som många andra studier visar att de som inte har gymnasiekompetens har mycket svårare att få jobb och att de tar dyra omvägar i utbildningssystemet. Avhoppen är även dyra för samhället. Det kostar i form av extra skolår och extra studiemedel. Då är inte kostnader för komvuxstudier och arbetsmarknadsåtgärder inräknade. Det finns med andra ord stora pengar att tjäna på att få eleverna att fullfölja sina studier inom avsedd tid. Ännu viktigare är de mänskliga värdena, att alla som slås ut och misslyckas får möjlighet att känna framgång och kan träda in i vuxenlivet rustade med de kunskaper de behöver. En given orsak till avhoppen var den tidigare strukturen på gymnasiet, med låga förkunskapskrav och stor teoretisk kärna på de yrkesförberedande programmen. Alliansens gymnasiereform, , syftar bl.a. till att åtgärda detta. Men en ny gymnasiestruktur och högre förkunskapskrav minskar inte felvalen och därmed risken för avhopp. Här måste ytterligare insatser till. Ungdomarna måste ges förutsättningar att göra kloka och väl underbyggda val genom hela sin utbildningstid. För att klara detta behöver de hjälp och kunskap för att få klart för sig vilka konsekvenser deras olika val för med sig. Information och vägledning är nycklar för detta. Vägledning är synonymt med möjligheter. Den skall ge den enskilda individen – barn, ungdom och vuxen – verktyg för att kunna påverka och ta ansvar för sin utveckling och kompetens i studier och arbete. Därför bör regeringen överväga möjligheten att se över hur en nationell strategi för karriärvägledning kan utformas; regleringen av kvalificerad karriärvägledning; uppföljning och utvärdering av karriärvägledning; uppföljning och utvärdering av karriärvägledning; samt hur fristående aktörers roll inom karriärvägledning bör främjas.
mot · H202592 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för socialt företagande. Många människor har svårt att komma in på arbetsmarknaden och sedan stanna där. Socialt företagande handlar om att personer som står långt från ett jobb ska få möjlighet att få in en fot på arbetsmarknaden eller för personer som har svårt att behålla ett jobb att få en ny chans. har tillsammans med företrädare för företagen samt andra myndigheter skapat en definition för ett arbetsintegrerande socialt företag, som företag som driver näringsverksamhet med mål att integrera människor som har stora svårigheter att få eller behålla ett jobb. är företag som skapar delaktighet för medarbetarna antingen genom ägande, avtal eller på annat sätt och som återinvesterar sina vinster. Företaget ska också vara fristående från offentliga myndigheter. I takt med att kraven på arbetsmarknaden ökar riskerar allt fler människor att hamna utanför och många får därmed aldrig chansen att visa vad de kan. Fler och fler lever med dolda funktionsnedsättningar, t.ex. alla människor som får en diagnos inom autistspektrat. kan ge dessa människor en chans till gemenskap och arbete. Alla människor har rätt till en andra chans, även i arbetslivet, där sociala företag fyller en viktig roll. Det behövs fler sociala företag än dem som finns som komplement till Arbetsförmedlingen. Därför vill jag att regeringen ser över förutsättningarna för att starta och driva socialt företagande.
mot · H202593 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över infrastrukturen och gruvnäringen i Bergslagen. var gruvdriften en av Bergslagens största inkomstkällor, för att sedan efterkrigstiden stagnera. driver en ökad efterfrågan på järnmalm från bland annat upp priserna på järn. Den ökade efterfrågan skapar jobb, tillväxt och exportmöjligheter i Bergslagen. Gruvnäringen behöver därför tas till vara och vi behöver främja möjligheter för företag i branschen. För att kunna frakta malm så behöver vi en väl utbyggd infrastruktur. En god infrastruktur knyter ihop landet och är en viktig förutsättning för såväl tillväxt som en stark och konkurrenskraftig svensk ekonomi. För att gruvindustrin ska kunna fortsätta att fungera som tillväxtmotor och jobbgenerator behövs en upprustning av den gruvrelaterade infrastrukturen. Satsningar i Bergslagen behövs för att få bukt med transportsystembrister såsom exempelvis bärighet, kapacitet, drift och underhåll. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras för att säkerställa en god infrastruktur även i Bergslagen i anslutning till gruvorna.
mot · H202594 · 2014-11-06 00:00:00 — Samverkan mellan skolor, näringslivet och forskare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av samverkan mellan skolor, forskare och näringslivet. Satsningarna kring forskning och innovation behöver riktas mot områden som har särskild betydelse för näringslivet och samhället. kan bli ännu bättre på att omsätta forskning i nya produkter och tjänster för många kunskapsintensiva företag. har låtit undersöka näringslivets syn på forskningsklimat genom att fråga hur 50 största exportföretag ser på den forskning som bedrivs och om forskningen motsvarar deras behov. Resultatet visar att en hög andel företag gärna skulle se förbättringar. av företagen tycker att samarbetet mellan företag och högskolor/universitet borde öka. Vidare hävdar att de skulle förlägga mer forskning i om samarbetet mellan akademi och företag ökade. Företag har många fördelar att vinna på ett ökat samarbete med universitet och högskolor såväl inom grund- och avancerad utbildning som inom forskningen. En ekonomisk premiering för både grundforskning och spetsforskning till mindre högskolor skulle kunna bidra till en ökad samverkan mellan skola, forskning och näringsliv. skulle det bidra till ett bättre innovationsklimat och att mer forskning skulle kunna bedrivas mellan akademi och företag. Med anledning av ovanstående bör det säkerställas att även mindre högskolor kan bidra till forskningssamarbeten mellan skola och näringsliv.
mot · H202595 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphandlingskompetens. konsumerar landets kommuner varor och tjänster för miljardbelopp. 2013 släppte ”Siffror och fakta om offentlig upphandling – Statistik om upphandlingar som genomförts ”. Syftet med rapporten är att öka kunskapen bland företag och ge kommuner, med flera, grundläggande fakta och statistik på området. Lagen om offentlig upphandling finns för att säkra konkurrens på lika villkor och att skattebetalarnas pengar används på ett effektivt sätt. För att syftet ska uppnås är det viktigt med en hög kompetensnivå både från dem som upphandlar, kommunerna, och bland dem som ska lägga anbud, företagen. I rapporten från kan man läsa att antalet överklaganden ökat rejält . Enligt statistik avgjordes 3 038 mål om överprövning av förvaltningsrätterna . I av målen fick leverantörerna helt eller delvis bifall för sin talan. Det innebär att den upphandlande myndigheten eller enheten ålagts att antingen rätta eller göra om upphandlingen. Om man enbart ser till de mål som blev sakprövade av förvaltningsrätterna fick leverantörerna bifall till sin talan i av målen. Dessa siffror vittnar om att kompetensen inom området är för låg bland dem som upphandlar. Dåligt utformade upphandlingar riskerar inte enbart bli överklagade och förlora i förvaltningsrätten, risken finns även att både korrekta och inkorrekta upphandlingar till exempel stänger ute småföretag. Resultatet kan då bli få anbud, även inom en marknad som har många aktörer. Med anledning av ovanstående bör alla kommuner ha tillgång till god upphandlingskompetens.
mot · H202596 · 2014-11-06 00:00:00 — Nya påföljder för unga lagöverträdare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa nya påföljder för unga lagöverträdare i enlighet med vad som framgår av SOU 2012:34. Domstolarnas möjligheter att välja lämplig påföljd för unga brottslingar är begränsade. Detta är särskilt tydligt för unga omyndiga lagöverträdare, det vill säga de som är . Det är också svårt att anpassa och skärpa påföljderna då unga återfaller i brott utan att påföljden blir alltför ingripande. I SOU 2012:34, ”Nya påföljder”, framhålls att ett barnperspektiv, med utgångspunkt i , innebär att ”den samhälleliga reaktionen på brott som begås av barn måste vara inriktad på rehabilitering och åtgärder mot de riskfaktorer som bidragit till brottsligheten och som kan orsaka återfall i brott. Barn som begår brott är ofta socialt utsatta och har ett särskilt behov av stöd och hjälp”. Det är alltså viktigt att påföljder för unga kan bidra till att den unge avhåller sig från fortsatt brottslighet, som de ska spegla allvaret i det begångna brottet. Ungdomsvård förutsätter att den unge har ett särskilt behov av vård. För ungdomstjänst krävs att han eller hon bedöms lämplig och samtycker. En del av de påföljder som kan få effekt för vuxna lagöverträdare är mindre lämpliga för unga. Ett sådant exempel är böter. I SOU 2012:34 presenterades förslag på införande av nya ungdomspåföljder: kontraktsskyldighet och ungdomsövervakning. Kontraktsskyldighet Kontaktskyldighet för unga ska väljas om det saknas förutsättningar för ungdomsvård eller ungdomstjänst, och påföljden ska kunna dömas ut oberoende av hur den unge ställer sig till den. Kontraktsskyldighet innebär att den dömde ska hålla kontakt med en särskilt utsedd kontaktperson på . Kontaktpersonens uppgift ska vara både stödjande och kontrollerande. När ungdomsvård, ungdomstjänst eller kontaktskyldighet för unga inte är tillräckligt ingripande ska man kunna döma den unge till ungdomsövervakning under lägst och högst . Ungdomsövervakning ska vara behandlingsinriktad och intensiv. Påföljden innefattar frihetsinskränkningar av något slag, exempelvis ett förbud att lämna bostaden under helgkvällar och helgnätter eller förbud att vistas inom vissa områden. Kontroll ska kunna ske bland annat med hjälp av elektroniska hjälpmedel. Tanken är att de frihetsinskränkande inslagen ska kunna trappas ned om den unge sköter sig. Verkställighetsplanen ska också innehålla beslut om drogfrihet och drogkontroll. De båda föreslagna påföljderna skulle komplettera nuvarande påföljdssystem väl. Med fler valmöjligheter för domstolarna kan påföljderna anpassas efter brottets allvar och samhällets insatser kan i större utsträckning bidra till att den unge lagöverträdaren inte återfaller i brott. Regeringen bör därför gå vidare med de förslag till förändringar i systemet för ungdomspåföljder som framkommer av SOU 2012:34.
mot · H202597 · 2014-11-06 00:00:00 — Ny utredning om destruktivt och manipulativt ledarskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny utredning om destruktivt och manipulativt ledarskap. Det är nu utredningen ”I God Tro” (SOU 1998:113), som genomfördes efter det att 1995 bifallit motion ”Andlig kränkning”, överlämnades till regeringen. Utredningen såg allvarligt på förhållandet att det finns rörelser som utövar så destruktivt och manipulativt ledarskap att rörelsernas medlemmar riskerar att komma till skada. Särskilt allvarlig var iakttagelsen att barn i rörelserna styrs och kontrolleras genom rädsla för upptäckt och straff. Utifrån rörelsens centrala mål är det både funktionellt och viktigt att forma barnen till auktoritetstro, underordning och lydnad. Kritiskt tänkande och ifrågasättande uppmuntras inte. Fysisk bestraffning av barn ifrågasätts inte och positiv inställning till aga förekommer. Utredningen lade fram en rad förslag till åtgärder men inga av dessa har genomförts trots att remissbehandlingen visade att inte minst för barnens skull måste åtgärder vidtas. Men också de vuxnas situation måste uppmärksammas. Det finns rapporterat att även vuxna farit illa av medlemskap i destruktiva, manipulativa rörelser och drabbats av psykiska störningar. Även om vi inte vet hur vanligt det är att barn och vuxna far illa i dessa rörelser så har det kommit fram tydliga bevis på att problemet finns och att det inte är obetydligt. Sannolikt finns ett betydande mörkertal då det hör till de problem som man bl.a. av rädsla för repressalier inte talar om. Vi anser därför att det är dags att följa upp utredningen ”I God Tro” med avseende på såväl barns som vuxnas situation i destruktiva, manipulativa rörelser. Det råder brist på sammanhållen forskning och kunskap inom området. Såväl hälso- och sjukvården som behöver kunskap om de psykiatriska, sociala, medicinska och ekonomiska problem som en medlem i sådana rörelser kan möta och vilken hjälp som behövs. Därför yrkar vi på att utredningen ”I God Tro” nu får en uppföljning, att problemets omfattning uppskattas och att aktuell kunskap tas fram och sprids om hur de som drabbats av destruktivt, manipulativt ledarskap bäst kan hjälpas.
mot · H202598 · 2014-11-06 00:00:00 — Ett regelverk anpassat för småskaligt kustnära yrkesfiske tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverket för småskaligt kustnära yrkesfiske. Det kustnära småskaliga yrkesfisket har stor betydelse för många orter längs Sveriges kuster. Det handlar naturligtvis om att förse konsumenter och industri med produkter av hög kvalité. Men utöver detta har fisket på dessa orter en avgörande betydelse för sysselsättning i kringverksamhet kopplat till fisket och för utvecklingen av besöksnäringen. Lokal mat har t.ex. en allt större betydelse som själva besöksanledningen. Regelverket för yrkesfisket är till stor del styrt av EU:s gemensamma fiskeripolitik men det innebär inte att vi inte nationellt kan göra mycket för att anpassa regelverket så att det stödjer ett långsiktigt miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart småskaligt kustnära yrkesfiske. En av det mest centrala faktorerna för att uppnå detta är att skapa en bra samarbetsmodell för dialog mellan fiskenäringen, politiker, forskare och myndigheter. är ett bra exempel på en bra fungerande lokal förvaltning. Med start kommer landningsskyldighet, d.v.s. utkastförbud, att införas inom EU. För att kunna leva upp till detta är det avgörande att den pågående utvecklingen av selektiva fiskeredskap, som är skonsamma för miljön, ges fortsatt stöd och staten måste vara med och betala. Den förra Alliansregeringen avsatte 38 miljoner för att stödja framtagande av selektiva redskap som gör att oönskade bifångster undviks. Det är viktigt med uppföljning för att se om denna satsning är tillräcklig. Kopplat till utkastförbudet har regeringen sedan den , genom en ändring i lagen om överlåtbara fiskerättigheter, bemyndigande att föreskriva inom vilka fisken som systemet med överlåtbara fiskerättigheter ska tillämpas på. Systemet kan därigenom användas även för annat fiske än det pelagiska. Det är viktigt att de eventuella förändringar som görs sker i tät dialog med berörda inom yrkesfisket så att inte det småskaliga kustnära fisket missgynnas. Med andra ord ska fördelningen av resursen ge stabila förutsättningar för det kustnära fisket, så det kan utvecklas vidare som ett långsiktigt hållbart yrkesfiske. Yrkesfisket är en hårt reglerad verksamhet och det är nödvändigt att regeringen och myndigheter effektivt driver regelförenklingsarbetet inom sektorn. Regelverket måste ha viss flexibilitet så att den fiskare som verkligen försöker göra rätt inte ska behöva riskera omotiverade sanktionsavgifter.