ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021492 · 2014-11-07 00:00:00 — Föräldralösa barns rätt till en familj tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att avskaffa den övre åldersgränsen för adoptivföräldrar. I det moderna samhället bestämmer vi oss allt senare i livet för att skaffa barn. Vi kommer allt senare ut i arbetslivet och strävan efter att göra karriär gör att det tar att besluta sig för att bilda familj. Vid barnlöshet är adoption ett tidskrävande och dyrt alternativ. Detta medför även att ett beslut om adoption uppstår senare i livet. Rådande praxis och förslaget i (SOU 2009:61) att ”socialnämnderna som huvudregel inte ska lämna medgivande till internationell adoption om sökanden eller sökandena har fyllt ” medför att sökanden eller sökande inte blir aktuella för adoption om någon av parterna fyllt . Det innebär att det är den äldsta sökandens ålder som avgör. Ett sökande par där den ena parten fyllt och den andra 38 kan därmed få avslag på sin ansökan därför att den äldsta är . Det som då återstår för att på nytt kunna genomföra en ansökan är att skilja sig och låta den yngsta i paret ansöka om en ensamståendeadoption. skriver i sitt remissvar att en individuell helhetsbedömning ska göras av den som vill adoptera. Åldern är en viktig faktor, men den ska inte i sig vara ett skäl för avslag på ansökan om adoption. Därför anser de att åldersgränser inte ska skrivas in i svensk lag eller ens vara en praxis som det nu har blivit. skriver i sitt remissvar: ”Vi anser att det onekligen ur ett barnperspektiv bör läggas vikt vid adoptantens ålder och att ålder är en viktig del i medgivandeutredningen. Men måste det göras en individuell bedömning i varje enskilt barns fall av hur adoptantens ålder påverkar sökandens lämplighet som adoptivförälder. En bestämd åldersgräns kan medföra att åldern styr bedömningen istället för viktigare värden som sökandens förmåga att tillgodose det adopterade barnets behov och rättigheter.” De länder som tillåter adoptioner till bland annat har alla sina tydliga regler om vad som skall gälla för att bli aktuell som förälder till barn från dessa länder. Ursprungsländer har sina egna åldersgränser och vid bedömning av vilket barn som utses tas givetvis hänsyn till såväl föräldrars hälsa som ålder. För att fler barn, såväl yngre som äldre, skall få möjligheten till ett bättre liv i genom adoption krävs det andra signaler från samhällets sida än nu gällande. Det är viktigt att inte fastna i statiska gränser gällande adoption. Att få barn är ingen mänsklig rättighet men genom internationell adoption har ungefär 50 000 barn fått nya familjer i . Långt ifrån alla barn får dock de möjligheter som alla barn har rätt till, nämligen att växa upp i trygga och kärleksfulla hem. Genom adoption ger familjer i hundratals barn möjligheten och rättigheten att växa upp i en familj. Adoptivföräldrars möjlighet bör prövas individuellt och inte hindras av en onödig åldersgräns. Föräldralösa barn bör ges möjlighet till en familj.
mot · H2021493 · 2014-11-07 00:00:00 — Mer idrott i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att öka inslaget av idrott och hälsa i och om att utöka timplanen för idrott och hälsa. Svenska elever har mindre schemalagd idrott än eleverna i många andra europeiska länder, detta trots att forskningen visar att fysisk aktivitet har stor betydelse för både folkhälsan och välbefinnandet. Att dra ner på idrottsämnet kan få negativa konsekvenser, särskilt i stillasittande datortider. Idrott ingår som ett ämne i läroplanen för under årskurserna 1–9, med i genomsnitt två tillfällen med en spridning . Skolidrotten fyller en viktig pedagogisk funktion: Förutom att barnen får möjlighet att röra på sig och prova på olika idrotter sker en mängd positiva processer i kroppen såsom stärkt benstomme och förbättrad koordination. Vi vet också att fysisk aktivitet innebär minskad risk för psykisk ohälsa. Idrotten ger också stora möjligheter till samarbetsövningar. Barns och ungas övervikt handlar dessutom ofta om en kombination av för lite rörelse och dåliga matvanor. Skolämnet idrott och hälsa kan skapa förutsättningar för en ökad grad av lärande och koncentration. Det finns av dessa skäl mycket som talar för att idrott och rörelse måste uppgraderas i skolan. Vi har många goda exempel att lyfta fram när det gäller utökad idrott. Ett av dem är som är ett samverkansprojekt mellan skolan och en lokal idrottsförening som bygger på att göra idrott och hälsa till en naturlig del av vardagen för skolans elever. Eleverna har idrott per dag. Projektet har ända sedan starten vilat på vetenskaplig grund. En avhandling från visar att av eleverna som deltog i studien och fick en timmes rörelse per dag var behöriga till gymnasiet, jämfört i jämförelsegruppen. Det finns bara vinster med en utökad timplan för ämnet idrott såväl ur ett samhällsekonomiskt perspektiv som för individen. Vi behöver dock arbeta för att fler barn rör sig mer och att det inte blir upp till om man har en engagerad lärare att det finns en ändamålsenlig lokal och rätt förutsättningar. Det finns exempel på skolor som saknat lokal och därför åkt iväg på terminen för att ha idrott.
mot · H2021494 · 2014-11-07 00:00:00 — Ökad miniminivå för garanterad undervisningstid och fler skoldagar i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till fler skoldagar per läsår och ett ökat minimum av garanterad undervisningstid inom . Svenska elever går färre timmar än jämförbara länder. är det OECD-land som har minst antal timmar för våra högstadieelever. I har man i snitt i som OECD-genomsnittet för 15-åringar är . Det är också så att antalet skoltimmar varierar mellan olika kommuner vilket innebär att skolplikten ser annorlunda ut beroende på var man bor. Alliansregeringen har från utökat undervisningstiden i ämnet matematik för elever i årskurs 1–3 och i budgeten föreslogs även utökad undervisning i ämnet matematik för årskurs 4–6 med . Denna satsning var tänkt att träda i kraft och innebär sammanlagt för en ökning i ämnet matematik. Det är mycket positivt. Vi har sett att ett antal elever lämnar utan att vara godkända i samtliga ämnen. Det är också många elever och lärare som tydligt uttrycker att arbetsmiljön är stressig i skolan. Vi ser också ett behov av att tidigare upptäcka barn med behov av särskilt stöd. En ytterligare utökad garanterad undervisning skulle därför vara ett led i att minska stressen och öka möjligheterna för att eleverna ska hinna uppnå de grundläggande kunskapsmålen. Att upptäcka elever med svårigheter tidigt är en förutsättning för att vi ska kunna motverka utanförskap och visa att vi menar allvar med en likvärdig skola. Fler skoldagar skulle möjliggöra ökad undervisningstid utan att varje skoldag behöver bli längre.
mot · H2021495 · 2014-11-07 00:00:00 — Stärkt skydd för patienters personliga integritet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över patientdatalagen och riktlinjer när det gäller tillgången till patientjournaler. Framväxten av elektronisk journalföring inom vårdsektorn har medfört att det har blivit enklare att få tillgång till patientjournaler, både för patienter och för vårdpersonal. Utvecklingen har både för- och nackdelar. Den främsta fördelen är en stärkt patientsäkerhet tack vare möjligheten att snabbare och enklare få tillgång till relevant information om patienten. Andra fördelar är ökad kostnadseffektivitet och bättre möjligheter för patienten att dels själv få tillgång till journaler, och därigenom hålla sig informerad om sjukdomstillstånd och behandling, och dels möjlighet att själv bestämma vilka vårdenheter som ska få tillstånd att ta del av journaluppgifterna. Men öppenheten har en baksida. har det kommit flera larm i media om att icke-behöriga har gått in och tjuvläst elektroniska patientjournaler. Det kan handla om nyfikna som begår dataintrång för att läsa om kändisar, ex-makar eller bekanta. Enligt ökade antalet polisanmälningar från regioner och landsting på området från 24 fall till 56 fall (Vårdfokus webbupplaga ). Det verkliga talet lär dock vara högre eftersom det kan vara svårt att avgöra vad som är ett övertramp. Dessutom kan det naturligtvis vara så att vårdpersonal kan avstå från att anmäla eller missa olovliga inloggningar. Men det kan också handla om sjukvårdspersonal som handlar i god tro. Enligt patientdatalagen får bara den som har en vårdrelation till patienten gå in i en journal. Men när upphör en vårdrelation och hur definieras begreppet? Vårdpersonal får inte läsa journaler som inte berör dem men personal ska heller inte riskera en anmälan när han eller hon gör sitt jobb och följer upp ett fall på ett ur behandlingssynpunkt försvarbart sätt. Enkelheten att ta del av patientjournalerna ökar risken för tjänstefel och dataintrång vilket i sin tur hotar den personliga integriteten. Många landsting har ökat kontrollen. Det har skett förbättringar av systemen för loggranskningar, lokala spärrtjänster och en skärpt attityd när det gäller misstänkta dataintrång. upplevs patientdatalagen i vissa delar som otydlig och så även tolkning av lagen. Patientdatalagen och riktlinjer bör därför utvärderas och ses över. Dagens regler tycks öka risken för kränkningar av den personliga integriteten.
mot · H2021496 · 2014-11-07 00:00:00 — Översyn av de offentliga registren för att stärka människors integritet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att se över vilka öppna register som det kan finnas skäl att förändra för att stärka människors integritet. Allt fler får sina identiteter kapade och får i och med det stora problem att komma tillrätta med det man har utsatts för. Det är inga större svårigheter att hitta människors identiteter som ofta ligger vidöppna att hämta i olika register, därtill inte sällan serverade på en karta som gör det extra lätt att hitta deras bostäder. Några förfrågningar efter att ha tittat till någon bilfärja gör det lätt för människor med brottsliga avsikter att lugnt konstatera var inbrottet kan göras utan större risker för upptäckt. Tanken med offentlighet är god, men skall gälla offentliga verksamheter där invånarna kan följa vilka vägar deras skattepengar vandrar. Detta bör dock inte gälla privatpersoners uppgifter: deras adresser och liknande kan säljas till företag för att göra reklaminsatser eller snarlika utskick till privatpersoner. Här borde i vart fall godkännande ges för att privatpersoners uppgifter skall få användas. Det finns goda skäl att regeringen tillsätter en utredning för att se över vilka öppna register som det kan finnas skäl att förändra för att stärka människors integritet.
mot · H2021498 · 2014-11-07 00:00:00 — Dieselskatten för arbetsmaskiner i jord- och skogsbruk samt trädgårdsnäringens energibeskattning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dieselskatt för arbetsmaskiner i jord- och skogsbruket samt trädgårdsnäringens energibeskattning. , och har den högsta dieselskatten för arbetsmaskiner i jordbruket. Den tyska regeringen har beslutat att ta bort den tidigare begränsningen att ej medge nedsättning av dieselskatt i jordbruket över en förbrukning om per företag. I utskottets betänkande (2011/12:SkU16) menar utskottet att jordbrukssektorn kan minska sin dieselförbrukning genom förbättrade skötselmetoder, modernisering av maskinparken eller genom att ersätta dieselolja med biodrivmedel. Självklart är en minskad förbrukning av fossila bränslen en miljömässig nödvändighet för att klara klimatmålen och nå en långsiktig hållbarhet. En sådan omställning tar dock i anspråk och är förknippad med en stor kostnad för lantbrukarna. Maskinparken inom lantbruk innehar en stor kapitalkostnad som ofta avskrivs över årtionden. Svenskt lant- och skogsbruk är ett av världens mest miljövänliga och dras redan med konkurrensproblem. Att dessutom lägga på en extremt hög beskattning för diesel är oskäligt. Den höga svenska dieselskatten för jord- och skogsbruk försämrar dess konkurrenskraft ytterligare. Konsekvensen av den höga dieselskatten är att sysselsättningen och tillväxten på landsbygden därför blir lägre än den hade behövt bli. Jord- och skogsbruket får i allt högre utsträckning känna på konkurrens från länder med lägre energiskatter. Vi måste skapa samma konkurrensvillkor för våra svenska bönder som gäller för våra grannländer. Utan samma grundförutsättningar kommer det svenska jord- och skogsbruket successivt att avvecklas. Enligt en rapport från om växthusproduktionen av tomater (rapport 2011:17) medför förändringen av energiskatter i en mycket stor förändring i förhållande till och . Enligt rapporten påverkas den svenska odlingens konkurrenskraft negativt. Dieselskatten för arbetsmaskiner i jord- och skogsbruket och trädgårdsnäringens energibeskattning bör ses över mot bakgrund av utvecklingen i andra länder och med hänsyn till skattestrukturen för annan konkurrensutsatt industriverksamhet. Finn (M)
mot · H2021499 · 2014-11-07 00:00:00 — Översyn av statens kompensation till landsbygdskommunerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att göra en översyn av hur landsbygdskommunerna i kan få kompensation, eller del av det värde som gruvnäringen m.fl. har i samband med brytning, för miljömässiga konsekvenser för de boende och för miljön. Det är glädjande att följa företagares vilja att investera i landsbygdskommuner även om det givetvis finns mer att önska. Lika viktigt är det att vinsterna som företagen gör kommer kommunerna till del, utöver många säkrade arbetstillfällen. Vi vet också att effekterna på landsbygdskommunerna är unika. Statsmakten har genom tillkomsten av de så kallade bygdemedlen visat förståelse för att ett kompensationsbehov finns, även om den låga ersättningsnivån ännu inte står i någon rimlig proportion till de miljömässiga konsekvenser som vissa verksamheter medför. Alliansregeringens arbete att få hela att långsiktigt leva och växa har haft stor inverkan på landsbygdskommunerna men vi ser också att arbetet måste fortsätta. Det är en viktig samhällsfråga. För att landsbygdskommunerna ska kunna fortsätta leva och växa bör en översyn ske av hur statens kompensation kan utformas. Med andra ord bör man se över om det finns skäl att överväga möjligheter till en bygdepeng. På så sätt underlättas möjligheterna för landsbygdskommunerna till en återinvesteringsdel av kommunernas egna tillgångar.
mot · H2021500 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte skapa monopol för delsträckor på järnväg. är en aktiv och växande arbetsmarknadsregion. För att regionen ska kunna växa även krävs kommunikationer på flera olika sätt. ger goda förutsättningar för kollektiva resor, vilket både sparar tid för resenärer och bidrar till en bättre miljö. börjar i och sträcker sig till . har i sin helhet varit i bruk . Vid ett avtal om samfinansiering för upprustning av mellan SJ och kommunerna som även är delägare och medfinansiärer så upphörde SJ med sin trafik mellan stationerna och . Detta ledde till att ingen bedriver trafik på sträckan då denna skulle kunna konkurrera med SJ. i och har upphandlat egen trafik som trafikerar sträckan –tur och retur. i har betalt i tillägg till SJ för att få trafikera sträckan. har också upphandlat spårtrafik som körs med X12, en trafik som inte räcker för arbets- och skolpendling. Den trafik som i tillsammans med har upphandlat mellan och omöjliggör för andra operatörer att trafikera sträckan till då tiderna för att trafikera banan redan är fulla. Det är positivt för Eskilstunaborna men detta sker på bekostnad för resenärer västerut. och är små kommuner med ett litet antal invånare som till stor del pendlar till , och men givetvis även till andra närliggande kommuner. Avsaknaden av möjlighet att resa med tåg medför att allt fler väljer bilen, vilket leder till att antalet olyckor och de miljöpåverkande utsläppen ökar, liksom kostnaden för samhället. Sett ur detta perspektiv, är den monopolsituation som har uppstått på spåren negativ för samhället och sådana bör stävjas.
mot · H2021502 · 2014-11-07 00:00:00 — Prövning av läkares förskrivningsrätt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över prövningen av läkares rätt att förskriva receptbelagda läkemedel. Dagens lagstiftning medger att en person som en gång varit läkare fortsätter ha förskrivningsrätt för receptbelagda recept långt efter det att han eller hon slutat att arbeta eller arbetar inom ett helt annat område – förskrivningsrätten är således livslång. Det finns möjlighet för och att dra in förskrivningsrätten men det förutsätter uppenbart missbruk och framför allt att missbruket upptäcks, och då kan skadan redan vara skedd. Inom flera andra yrken krävs specifik utbildning, kompetens och ofta även en licens. Det kan röra sig om piloter, fastighetsmäklare, ekonomiska rådgivare inom bankväsendet med flera. Anledningen är att det inom det aktuella yrket krävs att personen är uppdaterad i utvecklingen vad avser ny lagstiftning, forskning m.m. och att de personer som anlitar dessa yrkespersoner ska kunna känna sig säkra på att personen innehar adekvat och modern kompetens inom området. Om personer inom dessa yrken är aktiva dras rätten/licensen in Inom sjukvården och inom läkemedelsbranschen sker – precis som inom många andra områden – en snabb och kontinuerlig utveckling av nya läkemedel och behandlingsmetoder. För patienternas säkerhet borde därför lagstiftningen ses över och förskrivningsrätten jämställas med de olika former av licenskrav som finns inom flera andra yrkesområden. Förskrivningsrätten av läkemedel bör alltså bli föremål för prövning för de läkare som inte längre arbetar inom området eller som slutat arbeta.
mot · H2021505 · 2014-11-07 00:00:00 — Ett utvecklat system för krisberedskapsövningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utvecklat system för krisberedskapsövningar. I budgetpropositionen framhåller den rödgröna regeringen hur arbetet för krisberedskap också fortsättningsvis ska bedrivas i enlighet med ansvarsprincipen, det vill säga att den aktör som normalt har ansvar för ett visst område skall fortsätta ha det vid exceptionella händelser. Det framstår inte som rimligt att huvudansvaret för förberedelser för krissituationer åligger de enskilda kommunerna. Detta leder i sin tur fram till slutsatsen att övningar för att åstadkomma detta måste planeras och genomföras centralt och inte lokalt av de myndigheter som är ansvariga för dessa frågor. Den nu gällande ansvarsprincipen bör därför modifieras så att det övergripande ansvaret för att beredskapsövningar genomförs åläggs en övergripande central myndighet, förslagsvis Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Ledningsträningsövningar på alla nivåer bör genomföras regelbundet.
mot · H2021506 · 2014-11-07 00:00:00 — Generalklausul mot kemiska preparat med narkotisk effekt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en generalklausul mot insmuggling av kemiska preparat med narkotisk effekt. I lag (1995:575) mot skatteflykt införs en generalklausul mot skatteflykt. Syftet med lagen är att kriminalisera åtgärder där ”skatteförmånen med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort det övervägande skälet för förfarandet”. har under en lång följd av år påpekat problematiken med att den olagliga narkotikaindustrin ändrar sina preparats kemiska sammansättning med mycket små förändringar så snart ett preparat har klassats som narkotika och därigenom blivit olagligt att införa och sälja i vårt land. Därigenom ligger dessa verksamheter ofta ett steg före de rättsvårdande myndigheternas ansträngningar för att minimera införseln av skadliga droger. Vi vet att drogmissbruk har mycket allvarliga skador för såväl hela samhället som för den enskilda missbrukaren och dennes omgivning. Brottslighet och misär följer i dess spår med omfattande negativa konsekvenser för samhället i stort. Sättet att hantera skattebrott respektive narkotikabrott visar att samhället är effektivare på skattebrottsområdet än när det gäller att bekämpa samhällsproblemen med olaglig droghandel. Vi måste få en snar ändring på detta förhållande, genom att använda samma principiella hållning som i fallet med lagen mot skatteflykt när en ny lagstiftning formas för att motverka insmugglingen, försäljning och hantering av kemiska droger med narkotikaklassad effekt. Vi måste ge de rättsvårdande myndigheterna de verktyg som krävs för att kunna uppfylla målen att motverka dessa skadliga preparats framfart i samhället. Vi föreslår därför att regeringen skyndsamt utreder förutsättningarna för en generalklausul med syftet att ligga steget före narkotikaproducenternas förändringsstrategier, som innebär att man enkelt kan kringgå lagstiftningen mot skadliga droger och som därmed utgör ett allvarligt hot mot såväl enskilda individer som mot samhället i stort. Inriktningen på en sådan lagstiftning bör ta sikte på syftet med användningen av det aktuella preparatet när kriterierna för att klassa ett preparat som olaglig narkotika fastställs, det vill säga samma grundläggande tankegång som bakom generalklausulen mot skattefusk. En sådan lagstiftning skulle komma att ge polis och tull de verktyg som krävs för att lyckas bättre i kampen mot den illegala droghandeln.
mot · H2021507 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fastställa principen att jämlika patientavgifter för likvärdiga vårdinsatser i den samhällsbetalda vården ska gälla i hela landet, oavsett sjukvårdshuvudman. Hälso- och sjukvårdslagens (1982:763) 2 § föreskriver att: ”Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården skall ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård skall ges företräde till vården. Lag (1997:142).” En väsentlig fråga för att vården skall kunna betraktas som likvärdig, är att kostnaderna för olika vårdinsatser på olika nivåer är likvärdiga över hela landet. Så är inte fallet , utan det förekommer en mängd olika regler med radikalt olika innehåll i de olika landstingen/regionerna som gör att de ekonomiska förutsättningarna för att få tillgång till vården divergerar på ett oacceptabelt sätt, beroende på vilket landsting/vilken region en person tillhör. I bilaga 1 redovisas en sammanställning från SKL av de olika patientavgiftsnivåer för olika tillämpningar som förekommer inom den samhällsbetalda sjukvårdens olika områden. Av denna framgår det att det finns en uppsjö av olika avgifter för samma eller likartade vårdinsatser. Olika principer och förutsättningar om vartannat skapar stora skillnader i kostnaderna för patienter, beroende på vilket landsting man råkar vara mantalsskriven i. Detta är inte en acceptabel ordning, med utgångspunkt från hälso- och sjukvårdslagens krav på ”vård på lika villkor för hela befolkningen”. ligger beslutskompetensen för patientavgifter i vården på landstingskommunal nivå. Jag menar att detta inte är lämpligt, med hänvisning till att man inte lyckas följa lagens riktlinjer om likvärdighet. Det finns därmed goda skäl att genom lagstiftning hjälpa landstingen att uppfylla hälso- och sjukvårdslagens krav. bidrar en sådan lagstiftning till att möjliggöra påtagliga besparingar i landstingens/regionernas administration, vilket i sin tur innebär att resurser frigörs för ökade insatser inom själva vården. SKL:s sammanställning av patientavgifter : Per Ramhorn (SD)