ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202335 · 2014-11-05 00:00:00 — Ekologisk märkning av berikad vegetabilisk mjölkdryck tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att relevanta regelverk bör ses över i syfte att ge komjölk och växtbaserad mjölkdryck likvärdiga villkor i fråga om berikning och ekologisk märkning. Av olika skäl, såväl etiska som miljö-, hälso- och allergirelaterade, har efterfrågan på alternativ till komjölk ökat, detta som efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar. Den som önskar att förena dessa saker stöter dock på problem. När EU beslutade om ett enhetligt regelverk för ekologisk märkning infördes en regel som säger att en ekologisk produkt enbart får berikas om det finns ett uttalat lagkrav om berikning som motiveras med folkhälsoskäl. Ett lagkrav infördes således om D-vitaminberikning av komjölk med reducerad fetthalt för att inte riskera att framför allt barn skulle få i sig för lite D-vitamin. Lagkravet, och därmed undantaget i den ekologiska märkningen, omfattar dock inte växtbaserade mjölkdrycker. Personer som av olika skäl dricker växtbaserad mjölk tvingas alltså välja mellan berikning och ekologiskt. Det är ett orimligt val som dessa konsumenter ställs inför, helt i onödan. Regelverket bör i detta avseende ses över och förändras för att främja såväl folkhälsa som ökad ekologisk konsumtion.
mot · H202337 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av den s.k. zebralagen. infördes väjningsplikt mot gående vid obevakade övergångsställen, den så kallade zebralagen. Ambitionen med bestämmelsen var lovvärd, nämligen att öka trafiksäkerheten och minska antalet skadade och dödade fotgängare. Att döma av olycksstatistiken verkar dock utfallet inte ha blivit det förväntade. Det tycks vara så att många gångtrafikanter har vaggats in i en känsla av falsk trygghet till följd av lagstiftningen och därför agerar i trafiken på ett sätt som inte främjar trafiksäkerheten, till exempel genom att gå ut i gatan på ett övergångsställe utan att se sig för. I en insändare i berättar skribenten om hur han bevittnat en flicka komma gående med mobiltelefonen mot örat, som en långtradare närmar sig. Han skriver: ”Utan att ens bevärdiga långtradaren med en blick går hon ut i gatan. Det ryker av bränt gummi när tvingas panikbromsa. Förundrat ser jag att hon inte ens tittar upp.” Det lär också finnas bilförare som i något slags oförsvarbar reaktion mot vårdslösa fotgängare lagt sig till med ett aggressivt körbeteende gentemot gående, till exempel när gångtrafikanter går vid sidan av övergångsstället. För att motverka den här typen av trafikfarligt beteende från både bilister och fotgängare har det rapporterats att flera kommuner väljer att kraftigt minska antalet övergångsställen. Tanken är att gångtrafikanterna ska tvingas se sig för innan de korsar en gata. Detta förefaller vara en alldeles bakvänd utveckling. Övergångsställena kom till för att göra det säkrare för gångtrafikanter att korsa en gata och anser man på flera håll att det är säkrast att ta bort dem, därför att trafikreglerna lett till att människor beter sig på ett olämpligt sätt. Det borde ligga närmare till hands att ändra trafikreglerna. Det finns därför skäl att göra en översyn av den så kallade zebralagen och överväga förändringar. Ett alternativ skulle kunna vara att bilisten och fotgängaren åläggs ett ömsesidigt ansvar för att iaktta försiktighet i anslutning till övergångsställen. Fotgängare ska inte kliva ut rakt framför bilar, och bilister ska inte köra förbi övergångsställen i hög fart.
mot · H202339 · 2014-11-05 00:00:00 — Bomskatt vid inresa till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa bomskatt vid inresa till . Ett flertal länder i tar ut en avgift vid inpassering till landet, en s k bomskatt. I många länder finns det också t ex motorvägsavgifter för alla som reser på motorvägar, men vanliga vägar, tunnlar, vägfärjor och broar kan också vara avgiftsbelagda. För att nämna några av de länder som tar ut en avgift vid gränsen finns transitländerna och , som tar ut skatt för de bilar som passerar gränserna till landet. I tas en avgift om 40 ut för bilar som passerar gränsen och den gäller , medan har en avgift för lastbilar som passerar gränsen till . Den s k bomskatten används för att finansiera infrastrukturprojekt i länderna. Detta är en god skattemässig konstruktion att använda, eftersom många som använder sig av respektive länders infrastruktur och därmed orsakar såväl slitage på vägarna som miljöfarliga utsläpp inte betalar för detta. De är varken medborgare och skattebetalare i respektive länder. Då är en bomskatt en lösning till hur dessa bilförare på ett lätt sätt kan göra rätt för sig. Därför vore det bra att införa s k bomskatt för alla utländska fordon som passerar gränsen till .
mot · H202346 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till fler undantag i folkbokföringslagen (1991:481). Normalt sett ska en person vara skriven på den adress där personen i fråga tillbringar sin regelmässiga dygnsvila. Folkbokföringslagen (1991:481) reglerar den saken men medger också en rad undantag för alltifrån statsråd och riksdagsledamöter till personer som befinner sig på vårdinstitutioner. Däremot kan inte undantag göras för den som bor på kommunalt särskilt boende. För livskamrater kan det vara påfrestande nog att inte längre kunna leva tillsammans när vårdbehovet för den ena maken blivit alltför stort och särskilt boende för en av makarna krävs. Att därutöver även i juridisk mening tvingas isär ter sig poänglöst. Effekten av den nuvarande lagstiftningen blir nämligen att människor som levt skrivna på samma adress hela livet tvingas bli särbo . Dessvärre ingick inte nämnda problematik i uppdraget för SOU 2009:75 Folkbokföringen. Men frågan är viktig för dem som berörs, och att se över möjligheterna till ytterligare undantag i folkbokföringslagen är därmed angeläget. Att även ge dessa människor möjlighet till undantag beträffande vilken adress man är skriven på ställer också krav på förändring av andra lagar och regler. Det är exempelvis viktigt att möjligheterna för maken som bor på det särskilda boendet att erhålla bostadstillägg eller andra understöd inte försvåras i och med att undantag görs i folkbokföringslagen.
mot · H202347 · 2014-11-05 00:00:00 — Villkorsskillnader inom camping- och gästhamnsnäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av villkorsskillnaderna inom camping- och gästhamnsnäringen. En av de starkast växande sektorerna inom svenskt näringsliv och svenskt företagande är turismen. Siffror från visar att årsresultatet , när det gäller den totala mängden besök, uppgår till drygt 16 miljoner. Av dessa var flerdagsbesök, motsvarande 10,9 miljoner besök. Detta vittnar om den potential det finns i besöksnäringen. Vi har i tusentals företagare, som inom ramen för turistnäringen och ofta med små medel, gör ett utmärkt jobb i att välkomna och se till att turisterna trivs. Problemet är att dessa företagare omfattas av en obalans kopplad till momsnivåer, vilket i sin tur ger olika utfall beroende på vilken näringsverksamhet som bedrivs. För övernattning i gästhamn eller vinteruppställningsplats för båtar gäller 25 procents momssats. För tält, husbil eller husvagn på campingplats gäller momssats . Gästhamnsverksamheten har en kort men intensiv säsong. Det brukar som norm röra sig om en period , där är att beteckna som högsäsong. ska ägarna täcka sina årliga omkostnader. Campingnäringen däremot har en längre säsong, vilket innebär en större möjlighet att täcka omkostnaderna. Momsskillnaden mellan dessa två näringar inom turistsektorn till campingverksamhetens fördel är av en diffus art. Det ger uppenbart fördelar till en näringsgren i förhållande till en annan och leder till en snedvriden konkurrenssituation. Ambitionen bör därför vara att företag som verkar inom denna näring ges möjligheter att agera på likvärdiga villkor. Ambitionen bör likaledes vara att enhetliga regler ska genomsyras av ett gränsöverskridande perspektiv. Detta för att företag, länder emellan, i största möjliga mån ska ges möjlighet att konkurrera om turister på samma villkor. Vi noterar att arbetar med en genomgripande översyn av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur och att ett förslag kan förväntas före utgången av 2013. Detta kan dock inte ses som hinder för att ser över möjligheten att implementera en enhetlig nivå på nationell basis. Med anledning av detta bör regeringen överväga möjligheten till en översyn av villkorsskillnader inom camping- och gästhamnsnäringen.
mot · H202349 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter att stå utanför det kollektiva hyresförhandlingssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hyresförhandlingslagen för att öppna för konkurrerande hyresgästföreningar. Genom bifall till den dåvarande borgerliga regeringens proposition 1993/94:199 genomfördes bl.a. ett antal förändringar av hyresförhandlingssystemet. Det främsta syftet var att stärka den enskilda hyres-gästens ställning på hyresmarknaden och minska hyreslagstiftningens korporativistiska inslag. Varje hyresgäst fick, genom ändringar i 3 § hyresförhandlingslagen, en ovillkorlig rätt att stå utanför det kollektiva hyresförhandlingssystemet och på egen hand förhandla om sin hyra. Det infördes också en möjlighet för fler än en hyresgästorganisation att ingå avtal med hyresvärden om förhandlingsordning avseende ett visst eller vissa hus, dvs. hyresgästerna i samma hus kunde låta sig företrädas vid de kollektiva förhandlingarna av skilda hyresgästorganisationer. Vid sidan av betydelsen av den enskilda hyresgästens möjlighet att själv välja sin representant anfördes också att det ligger ett värde i att flera olika hyresgästorganisationer kunde konkurrera om hyresgästernas förtroende och därmed anstränga sig för att tillvarata medlemmarnas intresse på bästa sätt. Genom proposition 1996/97:30 föreslog den socialdemokratiska regeringen flera ”återställare” av den borgerliga regeringens reformer. Bland annat inskränktes rätten att stå utanför det kollektiva förhandlingssystemet på så sätt att hyresgästen och hyresvärden först efter att hyresgästen flyttat in kan avtala om att den kollektiva förhandlings-ordningen inte ska omfatta hyresgästen i fråga. Dessutom infördes i 4 § hyresförhandlingslagen ett förbud mot att ha flera förhandlingsordningar avseende samma hus. Det är av stor principiell betydelse att den enskilde själv får avgöra vem som ska företräda honom eller henne vid förhandlingar om hyran, liksom att den enskilde fritt får ta ställning till om han eller hon vill förhandla på egen hand. I ”återställarpropositionen” anfördes olika praktiska och andra problem som den nya ordningen kunde befaras leda till, men med tanke på att reglerna kom att vara i kraft , –, fanns knappast något större empiriskt underlag för att kunna värdera reformernas påverkan på hyresgästers, hyresvärdars och andra aktörers agerande. Det är nu tid att åter väcka frågan om att ge enskilda hyresgäster ett ökat inflytande över vem som ska förhandla om deras hyror. En översyn av hyresförhandlingslagen bör därför göras med inriktning mot att identifiera sätt att dels öka möjligheterna att redan vid hyresavtalets ingående ställa sig utanför det kollektiva förhandlingssystemet, dels öppna för att flera konkurrerande hyresgästorganisationer ska kunna etablera sig och vinna rätt att förhandla, även på orter där en befintlig hyresgästorganisation finns etablerad.
mot · H202350 · 2014-11-05 00:00:00 — Motion till 2014/15:350
mot · H202351 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa RIT-avdrag. Den så kallade RUT-reformen har funnits i . Reformen har gjort det betydligt billigare att anlita hushållsnära tjänster och en tjänst kan nu ske till halva kostnaden. Effekten har blivit stor med resultatet att hemservicebranschen expanderat kraftigt. En annan skatte-reduktionsreform som har fått ett väldigt positivt mottagande är ROT-avdraget. Båda reformerna har dessutom varit viktiga för att stävja krisernas effekter. Det har medfört ett kraftigt uppsving i efterfrågan av hantverkstjänster, och mycket talar för att den svarta marknaden minskar som en följd av skattereduktionen. Erfarenheterna från RUT- och ROT-avdragen visar potentialen för tjänstesektorn att växa när privat-personer får rätt till skattereduktion. Erfarenheterna från dessa två exempel visar således att skattereduktion fungerar, både för att göra svarta jobb vita och som ett sätt att utveckla och expandera en viss bransch. Mot den bakgrunden vore det rimligt att utvidga dagens reform till att också inkludera ett så kallat RIT-avdrag. Anledningen är att många människor i , trots att vi ligger långt framme på it-området, fortfarande saknar adekvat it-vana. Inte minst skulle det vara en stor hjälp för äldre som i allt större utsträckning är hänvisade till internet för olika samhällstjänster. Många kommuner, landsting, banker med flera utvecklar sin service och kommunicerar alltmer via internet. Det innebär att många, framförallt äldre, hamnar i ett digitalt utanförskap som skulle kunna förhindras genom att it-tjänster ingår i RUT-avdraget. Dessutom ges fler människor möjlighet till arbete, inte minst unga, vars it-kompetens skulle komma väl till pass. Mot denna bakgrund vore det rimligt att även it-tjänster inkluderas i vad som definieras som hushållsnära tjänster. Regeringen bör därför se över de nuvarande reglerna för hushållsnära tjänster, för att se om det är möjligt att inkludera även it-tjänster.
mot · H202352 · 2014-11-05 00:00:00 — Gårdsförsäljning av lokalproducerat vin och lokalproducerad öl tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av lokalproducerat vin och lokalproducerad öl. De inhemska svenska vingårdarna och ölbryggerierna missgynnas av en omodern alkoholpolitik. När övriga monopol på alkoholområdet avskaffades för att anpassa till EU:s inre marknad valde man att behålla detaljmonopolet av alkoholpolitiska skäl. Den nuvarande alkoholpolitiken diskriminerar den inhemska produktionen. Systembolagets storskalighet och monopolställning kräver stora kvantiteter och god lönsamhet, vilket gynnar storskaliga leverantörer. Inhemska producenter är i regel småskaliga och saknar möjlighet att tillgodose Systembolagets stränga leveranskrav. De har därför inte samma tillgång till marknaden som drycker från övriga EU och världen. I länder utan försäljningsmonopol kan producenterna sälja direkt till sin hemmamarknad, utan distribution eller fördyrande mellanled. Sådan försäljning är gynnsam för både producent och kund, dessutom mer miljövänlig. Den är vidare till gagn för den lokala turistnäringen genom att locka såväl inhemska som utländska turister till besök på de lokala vingårdarna och bryggerierna. Flera remissinstanser har ställt sig positiva till regeringens betänkande om gårdsförsäljning (SOU 2010:98), bland annat , , , Hotell- och restaurangföretagare och . har understrukit att gårdsförsäljning av lokalproducerat öl och vin är juridiskt förenligt med Systembolagets försäljningsmonopol. I har gårdsförsäljning existerat parallellt med ett alkoholmonopol utan att ifrågasättas av EU eller hota detaljmonopolets ställning. Det är angeläget att förändra och likställa villkoren för svenska vingårdar och bryggerier i förhållande till andra EU-länder. Öl- och vinproduktion tillhör framtidsbranscher. För att ytterligare utveckla denna näring behöver vi tillåta gårdsförsäljning av lokalproducerat öl och vin. Utan gårdsförsäljning blir lokal, småskalig och mångfacetterad vin- och ölproduktion omöjlig och hantverket utarmat. Genom att tillåta gårdsförsäljning främjar vi miljövänlig handel, småskaligt företagande och en levande landsbygd.
mot · H202353 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av reseavdragen. Det är hög tid att det görs en ordentlig utredning över dagens regelverk för reseavdrag. Detta har föreslagits tidigare av ett antal statliga utredningar och myndighetsrapporter. Effekterna av reseavdragens utformning påverkar resandet, lokalisering av bostäder och arbetsplatser samt energianvändningen och klimatutsläppen. Dagens reseavdragsregler gynnar arbetspendling med bil framför kollektivtrafik. Nio av tio som gör reseavdrag reser till arbetet med bil. Reseavdragets effekter på lokaliseringen är tydlig. Det finns indikationer på att dagens regelverk för reseavdrag medför ett omfattande fusk. Detta har inneburit uteblivna skatteintäkter på av statens kostnader för reseavdraget, enligt rapporten ”Reseavdrag och slopad förmånsbeskattning av kollektivtrafikbiljetter – Effektiva styrmedel som ger önskad effekt?” som WSP tog fram på uppdrag av . Tidsvinstregeln, om att spara på att arbetspendla med bil, är svår att kontrollera, vilket lett till ett stort antal felaktiga avdragsyrkanden. Tas denna tidsvinstregel bort och baseras reseavdraget istället på avståndet mellan arbetsplatsen och bostaden skulle bil, cykelåkning och kollektivtrafik behandlas lika. En modell med ett avståndsberoende reseavdrag, liknande den som används i , ökar kollektivtrafikresandet och minskar möjligheterna att fuska. Jag föreslår därför att en översyn av dagens reseavdragssystem genomförs och att en utredning tillsätts om ett avståndsberoende och färdmedelsneutralt reseavdrag, som inte favoriserar bilen och behandlar bilåkande, cykling och kollektivtrafik lika.
mot · H202355 · 2014-11-05 00:00:00 — Nationella adoptioner av familjehemsplacerade barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga inhemska adoptioner av familjehemsplacerade barn. Fler än 15 000 barn i lever i familjehem eller under andra liknande förhållanden till följd av att de inte kan vara kvar hos sin biologiska familj. I många fall är separationen kortvarig och av de barn som familjehemsplaceras är . Det finns dock många barn som sedan väldigt unga år bott i familjehem och naturligt kommit att uppfatta den familj de lever i som sin egen. Ett barn som varit långvarigt placerat hos en familj och vars biologiska föräldrar bedöms ha små möjligheter att kunna ta hand om sitt barn, kan komma ifråga för adoption. I praktiken sker det relativt sällan och har antalet adoptioner av barn i familjehem legat på under 20 . Något vanligare är det att enbart flytta över den permanenta vårdnaden av barnet, vilket sker i drygt 100 fall . Fler barn än de som faktiskt adopteras lever under omständigheter där en adoption skulle vara önskvärd för såväl barnet som familjehemsföräldrarna. Vi menar att vi ska verka för att fler barn kan få uppleva den trygghet som en fast familj innebär och att fler barn i praktiken ska kunna komma ifråga för adoption när den samlade bilden tyder på att de biologiska föräldrarna inte kommer att kunna ta hand om sitt barn. Barns rätt till en trygg och stabil uppväxt måste alltid väga tyngre än en biologisk förälders ”rätt” till sitt barn. En adoption är naturligtvis inte en lösning för alla familjehemsplacerade barn. Men fler barn bör få chansen att växa upp i ett hem där de fullt ut kan ingå i en familj med band som sträcker sig livet ut. I rapporten ”Placerade barns skolgång och hälsa – ett gemensamt ansvar” från och (2013) framhålls på flera ställen Skolfam som en framgångsrik modell för att säkerställa en bra skolgång för familjehemsplacerade barn. Arbetsmodellen Skolfam – Skolsatsning inom familjehemsvården – syftar till att skapa bättre framtidsutsikter för familjehemsplacerade barn genom satsningar på goda utbildningsresultat. För att fler ska kunna få växa upp i stabila miljöer hos familjer som kan möta barnets alla behov bör de rutiner som tillämpas på området ses över för att underlätta adoptionen av barn ur familjehem. Ett tydligt barnperspektiv måste få råda.
mot · H202356 · 2014-11-05 00:00:00 — Utredning om kundvalsmodell inom kollektivtrafiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kundvalsmodell i kollektivtrafiken. Med kollektivtrafiklagen öppnades marknaden för kollektivtrafik. Denna marknadsöppning gör det möjligt att bedriva buss- och järnvägstrafik på kommersiella villkor. Sedan denna lag trädde i kraft har emellertid endast några få kommersiella nyetableringar tillkommit, vilka endast utgjort ett komplement för en avgränsad resenärsgrupp. Orsaken till denna högst begränsade effekt av marknadsöppningen är att huvuddelen av kollektivtrafiken upphandlas och skattesubventioneras till drygt hälften av kostnaderna, vilket utestänger kommersiella operatörer från marknaden. , , har studerat möjligheterna att övergå från dagens offentliga subventionering av trafiken efter upphandling till att istället tillämpa en kundvalsmodell, där ersättning utgår per resenär till den operatör som bedriver trafik. Enligt VTI:s studie ”Marknadsöppning – och sen? Samhällsekonomisk analys av förutsättningarna för en stärkt kollektivtrafik” (2013) finns det skäl att anta att resandet kan öka med en kundvalsmodell. Med en sådan modell får entreprenören full frihet att utforma trafiken, vilket kan leda till lägre kostnader och en högre lönsamhet för kollektivtrafiken. Vidare blir det tydligt för marknaden om vad som är viktigt för samhället, dvs. att fler reser kollektivt. VTI föreslår därför vidare studier och genomförandet av kontrollerade försök, att pröva en kundvalsmodell i någon del av landet, för att utvärdera de praktiska erfarenheterna av en sådan kundvalsmodell. Därför föreslår jag att regeringen tillsätter en utredning att utforma en kundvalsmodell och konsekvenserna av att införa en kundvalsmodell i kollektivtrafiken, första läget i form av en pilotstudie i ett eller flera län. Utredningen och tillhörande pilotstudie bör göras i nära samverkan med företrädare för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och ett statsbidrag för pilotstudien bör undersökas.
mot · H202357 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av investeringar för ändamålsenliga ridanläggningar. Ridning är en utmärkt sport för alla åldrar, och de flesta ridskolor har grupper för alla nivåer. Dessutom är ridsporten den enda idrottsgren där kvinnor och män tävlar på lika villkor och därför är ridning också den största handikappidrotten i med 4 000 aktiva ryttare. Ridskolan är en resurs i integrations- och jämställdhetsarbetet, den är tillgänglig och öppen för kommunernas invånare. Men många ridskolor bedriver en bra verksamhet i underhållsmässigt eftersatt miljö. Stallar, ridhus och utemiljö behöver rustas upp för att klara dagens lagkrav men också för att attrahera fler att börja rida ur ett folkhälsoperspektiv. vision för framtidens ridskola: Den svenska ridskolan skall vara världsledande vad gäller att förmedla kunskap, social gemenskap och ett livslångt intresse för hästar och ridning. Kommunerna måste ytterligare stärka ridsporten som till stor del är en tjejsport. Anläggningarna måste rustas upp men kostnaderna är höga när underhållet inte skett systematiskt och regelbundet. Med anledning av ovan sagda bör en översyn göras av behov och kostnader för de investeringar som krävs för ändamålsenliga ridanläggningar.