mot · H202848 · 2014-11-06 00:00:00 — Naturen – grunden för vår välfärd 5Öka arealen skyddad skog och anta ett nytt mål 6Förbättra kvaliteten på de frivilliga avsättningarna 7Stärk lagstiftningen för ökad miljöhänsyn och rekreation i skogen 9All statlig skog ska drivas hållbart 10Fasa ut användningen av bekämpningsmedel 11Genetiskt modifierade organismer (GMO) 12Nationell målsättning för bevarande av 18Reglera fisket i Natura 2000-områden 19EU:s fiskeavtal med tredjeland 20Ökat skydd av områden 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på ratificering av protokollet från . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om nytt etappmål för arealen skyddad skog i miljökvalitetsmålet Levande skogar som är i enlighet med Nagoyaöverenskommelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frivilliga avsättningar ska vara långsiktiga och dokumenteras och kvalitetssäkras för att ingå i det nationella miljökvalitetsmålet Levande skogar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektiva sanktionsmöjligheter ska införas för brott mot hänsynsreglerna i skogsvårdslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stubbrytning, främmande trädslag, produktionshöjande gödsling, dikning och kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket tydligare bör regleras i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att berörd lagstiftning bör ändras så att skogar med höga värden för rekreation och friluftsliv undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden eller biologiska värden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen bör ändras så att alla nyckelbiotoper enligt definition och metodik undantas från åtgärder som inte främjar biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med direktiv för en översyn av i syfte att stärka medborgares och organisationers möjlighet till information och inflytande vid slutavverkningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag på lagstiftning samt ägardirektiv för statligt ägd skogsmark så att avverkning av skogar med höga naturvärden stoppas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en rekreationsinriktad skogsskötsel ska bedrivas i de tätortsnära områden som inte helt undantas från skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nationell målsättning för arealen kalhyggesfritt skogsbruk bör ingå i miljökvalitetsmålet Levande skogar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att all statligt ägd skog bör samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör anta en handlingsplan för att fasa ut användning av kemiska bekämpningsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s medlemsländer ges större möjlighet att säga nej till odling av GMO-grödor på sitt territorium. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag till en nationell målsättning för att bevara bördig . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppregeln som tidigare ingick i genom 9 kap. 6 a § ska återinföras i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för utfasning av miljöskadliga subventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom Helcom bör verka för nationellt bindande reduktionsmål för kväve och fosfor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på åtgärder för uppfyllande av nationella åtaganden i Baltic Sea Action Plan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ytterligare åtgärder som stimulerar gemensamma avloppslösningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bottentrålning bör förbjudas i alla svenska havsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och globalt bör verka för ett förbud mot bottentrålning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör införa totalförbud mot ålfiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till förhandlingar med andra EU-länder för framtagande av regleringar som förhindrar att de biologiska värdena försämras i Natura 2000-områden genom ohållbart fiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s fiskeavtal med tredjeland omvandlas till utvecklingsprojekt inom hållbart fiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på en långsiktig strategi och målsättning att öka skyddet av betydelsefulla havsmiljöer till . Människan är beroende av tjänster från naturen. Dessa s.k. ekosystemtjänster skapas och möjliggörs av den biologiska mångfalden. Artrikedom förstärker våra och kommande generationers livsmöjligheter och är grunden för fortsatt välfärd. har 16 nationella miljökvalitetsmål som utgör grunden för vår nationella miljöpolitik. För att flera av dessa mål ska uppnås krävs att pågående förlust av växt- och djurarter stoppas. Läget är dock minst sagt alarmerande. Enligt beräknas endast 2 av 16 miljömål att uppnås till 2020 med nuvarande styrmedel. Enligt undersökning av Världsnaturfonden (WWF) ligger på plats 19 bland de 27 EU-länderna när det gäller hur stor landareal vi procentuellt har skyddat. När det gäller statens avsatta miljöbudget som andel av BNP hamnar vi på 18:e plats. är därför mycket nöjt med den budgetuppgörelse som vi gjort med regeringen avseende kraftigt höjda anslag för skydd av natur och hotade arter. har i Nagoyaöverenskommelsen även åtagit sig att genomföra en räddningsplan för att bromsa utarmningen av biologisk mångfald och att se till att jord-, vatten- och skogsbruk bedrivs hållbart. lägger i denna motion fram ett antal konkreta förslag för ekologiskt hållbara näringar i linje med FN:s Nagoyaöverenskommelse och våra nationella miljömål. På om miljö och hållbar utveckling i i enades världens länder om om biologisk mångfald, dvs. Convention on Biological Diversity (CBD). Konventionens övergripande mål handlar om att verka för en global samordning för bevarande av biologisk mångfald, hållbart nyttjande av naturresurser samt skapa en jämlik och rättvis fördelning av tillgången till och nyttan med genetiska resurser. Vid partsmötet i (COP 10) antogs den s.k. Nagoyaplanen där världens länder ställer sig bakom ambitiösa mål för att rädda den biologiska mångfalden . Kopplat till detta finns också ett omfattande åtgärdspaket. I kom man också överens om det s.k. ABS-protokollet, som sätter internationella regler för hur genetiska resurser ska få samlas in och hur vinster från nyttjandet ska fördelas. Även för ett land som är slutsatserna långtgående, exempelvis avseende skydd av mark och havsområden. har det gått toppmötet i . Planen gäller fram , det börjar med andra ord att bli bråttom. Än så länge har inte ratificerat slutsatserna från . En mängd andra länder har däremot gjort det, bl.a. . framförs att inte kan ratificera protokollet från eller andra konventioner innan EU gjort detsamma, men vi kan inte se att det finns någon legal grund för ett sådant påstående. Ett enskilt EU-land ska inte behöva vänta på EU. Regeringen bör återkomma med förslag på ratificering av protokollet från . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5 Öka arealen skyddad skog och anta ett nytt mål När Miljömålsberedningen överlämnade sitt delbetänkande om skogen och en långsiktigt hållbar markanvändning åsidosattes återigen naturvårdshänsyn och vetenskapliga fakta till förmån för ekonomiska intressen. Förslaget är i sin helhet otillräckligt för att miljökvalitetsmålet Levande skogar ska uppnås, och att formellt skydda ytterligare skogsmark räcker inte för att värna de biologiska värdena i skogen. Delbetänkandet innehåller inte heller förslag som möjliggör att uppfyller EU:s naturvårdsdirektiv. gjorde på grundval av ett omfattande vetenskapligt underlag uppskattningen att mellan av all produktiv mark behöver skydd. Dessutom har genom avtalet i åtagit sig att skydda av vår land- och vattenareal . De skyddade områdena ska vara ekologiskt representativa miljöer, dvs. områden med höga värden av biologisk mångfald. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om nytt etappmål för arealen skyddad skog i miljökvalitetsmålet Levande skogar, som är i enlighet med Nagoyaöverenskommelsen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6 Förbättra kvaliteten på de frivilliga avsättningarna I antagna miljökvalitetsmål Levande skogar ingick ett delmål där skulle ges formellt skydd (naturreservat, naturvårdsavtal och biotopskydd) och ytterligare skulle avsättas frivilligt av markägarna själva. De frivilliga avsättningarna har dock i många fall visat sig vara av begränsat värde för biologisk mångfald. finns varken statlig kontroll av kvalitet eller långsiktighet, och dokumentation saknas över många av de områden som anses skyddade. Dessutom kan arealen frivilligt avsatta skogar flyttas omkring i landskapet. Sammantaget är detta mycket problematiskt då frivilliga avsättningar ingår i ett nationellt långsiktigt mål för samhällets gemensamma bästa. Frivilliga avsättningar ska vara långsiktiga, dokumenteras och kvalitetssäkras ur naturvärdessynpunkt för att ingå i det nationella miljökvalitetsmålet Levande skogar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7 Stärk lagstiftningen för ökad miljöhänsyn och rekreation i skogen I skogsvårdslagens portalparagraf framgår att produktions- och miljömål ska vara jämställda. I det skogsbruk som bedrivs under devisen ”frihet under ansvar” i är produktionen dock oftast överordnad miljöhänsynen. Skogsvårdslagen är skriven med trakthyggesbruk som norm och med syfte att garantera virkesförsörjningen. När det gäller naturvård saknas i mycket stor utsträckning sanktionsmöjligheter. En undersökning gjord av visar att antalet underkända avverkningar har ökat från –. Generell hänsyn tas inte i tillräcklig omfattning, och skogar med höga naturvärden som i stället borde ha skyddats avverkas. Påföljder för dessa överträdelser av skogsvårdslagen uteblir. menar att det ska löna sig att göra rätt och att man inte ska gynnas och slippa ekonomiska påföljder om man missköter sig. Då uppnår vi både högre miljöhänsyn och rättvisare konkurrensvillkor. För att stärka miljöhänsynen ska effektiva sanktionsmöjligheter införas för brott mot hänsynsreglerna i skogsvårdslagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Under den borgerliga regeringen fick skogsvårdslagen ökat fokus på produktionshöjande åtgärder som intensivodlingar, ökad gödsling, mer främmande trädslag, dikning och ökad stubbrytning. Dessa skogsbruksåtgärder är negativa för miljön då de bl.a. reducerar den biologiska mångfalden, ökar utsläppen av växthusgaser och spär på övergödningen. Stubbrytning, främmande trädslag, produktionshöjande gödsling, dikning och kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket bör tydligare regleras i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skogsvårdslagen har även stora brister i hänsynen till sociala värden. Berörd lagstiftning bör ändras så att skogar med höga värden för rekreation och friluftsliv undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden eller biologiska värden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. begränsas naturhänsynen starkt av att myndigheterna enligt lagen inte får meddela föreskrifter som är så påverkande att ”pågående markanvändning avsevärt försvåras”. Lagstiftningen bör ändras så att alla nyckelbiotoper enligt definition och metodik undantas från åtgärder som inte främjar biologisk mångfald. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det föreligger stora brister i nuvarande miljöhänsyn i skogsbruket och otydligheter i vad lagen stadgar. Ett intensivt skogsbruk med kalhyggesbruk innebär en stor påverkan på miljövärden och sociala värden och fordrar tydligare regleringar för att stärka naturvård och demokratiskt inflytande. I uppmärksammade artikelserie i om skogen () framgår att av 67 000 anmälda avverkningar till villkorades endast 8 av dessa med krav på hänsyn till människa eller landskap. Medborgares och organisationers möjlighet till information och inflytande vid avverkningar måste stärkas. Samrådsparagrafen i är generellt utformad och gäller samtliga skogsbruksåtgärder som väsentligt ändrar naturmiljön. I praktiken sker dock inget samråd vid de flesta slutavverkningar och i de fall det sker är normalfallet att skogsvårdslagens regler tillämpas. Lagstiftningen bör ändras så att samråd är obligatoriskt vid slutavverkningar. För att stärka de sociala och biologiska värdena i skogen behövs en ny lagstiftning som i första hand samlas under . Regeringen bör återkomma med direktiv till en översyn av som verkar i en sådan riktning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Innan en generellt starkare lagstiftning kan verkställas för miljöhänsynen i skogsbruket krävs åtgärder för att stoppa avverkningar av skogar med höga naturvärden. sker avverkning av naturskogar trots att det råder stor brist på dessa naturmiljöer för en mängd hotade växt- och djurarter. Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag på lagstiftning samt ägardirektiv för statligt ägd skogsmark så att avverkning av skogar med höga naturvärden stoppas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8 Stärk alternativa skogsskötselmetoder Det finns ett behov av skogsbruksmetoder som alternativ till trakthyggesbruk. Även om trakthyggesbruket sannolikt kommer att vara dominerande krävs det att det naturanpassas och att alternativa skötselmetoder används i lämpliga områden. Hyggesfritt skogsbruk, som t.ex. kontinuitetsskogsbruk, kan vara ett alternativ, exempelvis i de tätortsnära områden som inte helt undantas från skogsbruk. Trakthyggesbruk ska inte vara tillåtet i skogar med höga sociala värden. Skog inom från skolor, förskolor och äldreboenden bör undantas från åtgärder som inte främjar rekreationsvärden. I övriga tätortsnära skogar och andra skogar av betydelse för lokalbefolkningen eller det rörliga friluftslivet ska en rekreationsinriktad skogsskötsel bedrivas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Turismen är en större näring än flera av våra största industriföretag. växte turismen i med jämfört och omsatte (2012: Fakta om svensk turism 2012). Inte minst i glesbygden är skogen helt avgörande för att naturturismen ska kunna fortsätta växa. Hyggesfritt skogsbruk kan som rätt använd skötselmetod stärka skogens värden i form av turism, men i hög grad även biologisk mångfald, kultur och rekreation. Skogsindustrierna brukar framhålla den svenska skogsbruksmodellen som ett föredöme när det gäller att behålla skogens funktion som kolsänka och därmed motverka den globala uppvärmningen. Det finns dock inget vetenskapligt belägg för att den svenska modellen med trakthyggesbruk (kalhyggen) är klimatsmart. Om man skapar ett kalhygge så omvandlar man en areal skog från sänka till källa. Ett kalhygge släpper ut enorma mängder koldioxid under de första 10–15 åren efter kalavverkningen. Att öka inslaget av kontinuitetsskogsbruk, där man i stället avverkar särskilt utvalda träd eller mindre grupper av träd, kan därför även ge stora vinster för klimatet. En nationell målsättning för areal kalhyggesfritt skogsbruk bör ingå i miljökvalitetsmålet Levande skogar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9 All statlig skog ska drivas hållbart anser att staten ska bedriva aktivt förvaltarskap över sina skogsområden. Det statliga ägandet av skogsområden bör samlas i ett bolag. Det nya skogsbolaget bör ha ett hållbart brukande av skogens resurser, inte avkastning, som främsta mål. Dagens vinstkrav gör det svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. Bolaget bör åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden. Staten bör även fortsättningsvis stå för ersättningsmark vid skydd av värdefull natur, även ovan odlingsgränsen och i samråd med rennäringen. All statligt ägd skog bör samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10 Fasa ut användningen av bekämpningsmedel Kemisk bekämpning är fortfarande den vanligaste bekämpningsmetoden mot oönskade växter och djur inom jordbruket. Kemikalier från bekämpningen ger negativa effekter för den biologiska mångfalden och kan på både kort och lång sikt påverka människors hälsa. testade i län grundvattnet. En tredjedel av proverna innehöll bekämpningsmedel och en fjärdedel av dessa hade halter som överskred riktvärdet. Nedbrytnings- och omsättningstiden i grundvatten är mycket lång, vilket innebär att ämnen som har läckt till grundvattnet ofta stannar kvar en mycket . ökade försäljningen av bekämpningsmedel till jordbruket (Kemikalieinspektionen 2013). bör anta en handlingsplan för att fasa ut användning av kemiska bekämpningsmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 11 Genetiskt modifierade organismer (GMO) Kunskapen om hur genförändrade organismer påverkar ekosystemen och människors hälsa på lång sikt är mycket begränsade. Det kan inte uteslutas att GMO-teknik kan användas för nya sorters grödor som genom god avkastning minskar belastningen på miljön. Så är dock inte förhållandena . GMO-grödor kan t.ex. ha tålighet mot vissa bekämpningsmedel eller skadeinsekter. En odlare med GMO-gröda kan tvingas att använda ett specifikt bekämpningsmedel från samma företag som sålt GMO:n. En sådan begränsning av användning till specifikt bekämpningsmedel ökar risken att ogräs och skadeinsekter blir resistenta och därmed även i förlängningen att användningen av bekämpningsmedel ökar. GMO är skapade för att odlas i s.k. monokulturer – ett konstruerat ekosystem som oftast består av en enda gröda. Om genmodifierade grödor sprider sig och tar över andra växter kan det leda till minskad artrikedom. EU öppnar för storskaliga odlingar av genförändrade grödor i . Då stor osäkerhet finns kring vilka miljöeffekterna blir vid odling av GMO-grödor måste det enligt försiktighetsprincipen vara enkelt att inom ett område införa totalstopp för odling av GMO. bör verka för att EU:s medlemsländer ges större möjlighet att säga nej till odling av GMO-grödor på sitt territorium. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 12 Nationell målsättning för bevarande av Åkermarksarealen fortsätter att minska i och ökar exploateringen av jordbruksmark. behöver stärka sin självförsörjningsgrad av livsmedel. bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap med beslutade eller planerade styrmedel, och förutsättningarna för att långsiktigt bevara jordbruksmarkens produktionsförmåga bedöms som otillräckliga. Tillståndet för många av odlingslandskapets arter och naturtyper är dessutom dåligt eller ogynnsamt. Näst efter skogen finns flest rödlistade arter i odlingslandskapet. anser att den höga exploateringstakten av bördig , inte minst i , är mycket bekymmersam och inte förenlig med en långsiktigt hållbar livsmedelsförsörjning. Nya nationella styrmedel krävs för att minska exploateringstrycket på jordbruksmark i kommunerna. För att minska exploatering av bör regeringen återkomma med ett förslag till nationell målsättning för bevarande av bördig . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 13 Återinför stoppregeln i En stor miljötragedi riskeras efter ett beslut angående Ojnareskogen i Bunge på då Nordkalk i unik naturmiljö fick tillstånd för kalkbrytning. Tillståndet för brytning blev bl.a. möjligt genom att , där endast motionerade mot förslaget, tog bort stoppregeln i . Förslaget om borttagande av stoppregeln togs fram i den föregående regeringens proposition ”Enklare och bättre täktbestämmelser” (prop. 2008/09:144). Stoppregeln (9 kap. 6 a § ) var ett skydd för biologisk mångfald och innebar att tillstånd för en täkt inte kunde tillåtas om den riskerade att hota rödlistade växt- eller djurarter. För att fler unika naturområden inte ska bli möjliga för exploatering och för att ska leva upp till sina åtaganden för biologisk mångfald krävs att regeln återinförs i . Den s.k. stoppregeln som tidigare ingick i 9 kap. 6 a §, ”Tillstånd får inte lämnas till en täkt som kan befaras försämra livsbetingelserna för någon djur- eller växtart som är hotad, sällsynt eller i övrigt hänsynskrävande”, bör åter införas i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 14 Avskaffa miljöskadliga subventioner har i rapporten subventioner (Rapport 6455) kartlagt subventioner med negativa miljöeffekter. I är det framför allt transport-, energi- och jordbrukssektorn som har betydande potentiellt miljöskadliga subventioner. Även fiskesektorn får betydande stöd. Studien konstaterar att de miljöskadliga effekterna av subventioner är bristfälligt analyserade. Om miljöskadliga ekonomiska styrmedel ska avskaffas bör det enligt ske först efter att en samlad styrmedelsanalys gjorts. Regeringen bör ges i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för utfasning av miljöskadliga subventioner. Handlingsplanen bör omfatta en konsekvensutredning samt en samlad styrmedelsanalys. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I är utsläppen av kväve och fosfor fortfarande långt över de nivåer som vi inom Östersjösamarbetet åtagit oss. samlades de nio i . ingår i Helsingforskonventionen (Helcom), som är samarbetsorgan för att förbättra miljön i . Tillsammans har man antagit handlingsplanen Baltic Sea Action Plan (BSAP) med syfte att återställa en god ekologisk status för . Syftet med mötet i var att utvärdera hur arbetet med BSAP går och om det finns behov för nya åtgärder för att handlingsplanen ska kunna uppfyllas. presenterade ett förslag på nationell plan för hur ska kunna implementera de svenska åtagandena inom Baltic Sea Action Plan. Arbetet har övertagits av Havs- och vattenmyndigheten. WWF presenterade en granskning av Helcomländernas arbete med BSAP. Den konstaterar att alla länder ligger efter i arbetet med att uppfylla målen, inklusive . och framhålls som länder som kommit längre än vad gäller genomförandet av åtagandena i Baltic Sea Action Plan. Nya snabba åtgärder är nödvändiga för att vi ska kunna uppfylla våra mål. bör inom Helcom verka för nationellt bindande reduktionsmål för kväve och fosfor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen ska skyndsamt återkomma med förslag på åtgärder för uppfyllande av nationella åtaganden i Baltic Sea Action Plan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Nära hälften av de 700 000 fastigheter i som har enskilda avlopp bedöms ha anläggningar som inte är godkända. Ungefär 130 000 av dem är direkt olagliga. Havs- och vattenmyndigheten har på regeringens uppdrag utrett metoder för att åtgärda dåliga små avlopp och slutrapporterade uppdraget . anser att många förslag från myndigheten är relevanta, som t.ex. tydligare regler.