mot · H2023003 · 2014-11-11 00:00:00 — De allra flesta hushåll som får bostadsbidrag är barnhushåll. Av landets 1 300 000 barnhushåll fick bostadsbidrag . [42] I synnerhet är det barnhushåll med ensamstående föräldrar som främst uppbär bidraget. Denna kategori lever ofta med små marginaler. Vi avser förbättra den ekonomiska situationen för denna grupp genom att höja ersättningsnivån för bostadsbidraget med . För många småbarnsfamiljer innebär det ett problem att dagiset är stängt under långa perioder , eller när det har så kallade planeringsdagar. Sommaruppehållet medför ofta att familjen inte får någon egentlig ledig tid tillsammans, då den ena föräldern måste jobba medan den andra tar hand om barnen. vill införa en lagstadgad rätt till så kallade förskoledagar, där en förälder från varje hushåll med barn i åldern 1–ges rätt att ta ut fem dagars obetald tjänstledighet. Omkring 320 000 hushåll skulle komma att beröras av förslaget. [43] budgeterar för att vart fjärde hushåll också skulle nyttja möjligheten. Enligt nuvarande regelverk kan nyblivna föräldrar ta ut föräldrapenning gemensamt, så kallade dubbeldagar. Dessa är dock begränsade till högst 30 och får heller inte användas av de reserverade dagarna. vill öka gränsen samt göra det möjligt att använda . Förslaget är helt frivilligt och bedöms inte ha någon budgetär effekt. Kontaktdagar är en möjlighet för föräldrar att med statligt stöd kunna spendera tid med sina barn på skola eller fritidshem. Systemet har tidigare funnits , senast . vill återinföra kontaktdagarna, vilket innebär att varje förälder får rätt för barn i åldern , med en ersättning baserad på SGI. Syftet är att underlätta för föräldrar att engagera sig i barnens skolgång och att finnas som stöd vid behov. Bland de omkring 800 000 barn som kan komma att beröras av reformen kalkylerar vi med att nyttjandet ligger per barn och år, vilket är i linje med hur det såg ut innan reformen avskaffades. kan kommuner ansöka om statsbidrag för ökade kostnader för omsorg som erbjuds under obekväm arbetstid. Bidraget ges till kommuner som erbjuder omsorg när förskola eller fritidshem har stängt. ser positivt på idén och menar att ”nattis” fungerar som ett mycket bra komplement till ordinarie dagis. I synnerhet kan ensamstående föräldrar i yrken med mycket obekväm arbetstid tänkas vinna på det. Vi ökar därmed det befintliga bidraget om . Vårdnadsbidraget kan betalas ut med maximalt och barn och syftar till att öka möjligheten för föräldrar att vara hemma med små barn mellan . Bidraget är dock frivilligt för kommunerna att införa, vilket gör att långt ifrån alla småbarnsföräldrar ges möjlighet att nyttja det. Den maximala summan om ska också jämföras med kostnaden för en dagisplats, vilken uppgår till . Vårdnadsbidraget är alltså inte att betrakta som en kostnad, utan som en reform som ökar familjens valfrihet och oberoende gentemot det offentliga. vill vidareutveckla reformen, dels genom att lagstadga så att kommunerna måste erbjuda vårdnadsbidrag, dels genom att höja maximalbeloppet till och barn. dör omkring 900 barn i . Föräldrarna kan i samband med en sådan tragisk händelse ta ut vardera med tillfällig föräldrapenning. Precis som organisationen (SamArbete för Människor i Sorg) poängterar är detta långtifrån tillfredsställande. Ofta kan det ta än så innan man förstått vad som faktiskt skett. vill utöka möjligheten att ta ut sorgpeng till en månad, vilket kanske inte heller är tillräckligt alla gånger men i vart fall ett steg i rätt riktning. Föräldrar som har förlorat ett barn får också svagare anknytning till arbetsmarknaden även efter förlusten. Den negativa sysselsättningseffekten uppgår till –2,för både män och kvinnor efter barnets död. [45] Att samhället sluter upp bakom familjer i sorg är alltså inte enbart en fråga om empati, utan kan ses som en klok investering på . Vid dödsfall av en maka/make kan den efterlevande ha rätt till omställningspension om denne ännu inte har fyllt . Omställningspensionen kan beviljas med en möjlighet till förlängning om det finns hemmavarande barn . anser att omställningspensionen är en viktig trygghet. Den privatekonomiska konsekvensen av en makes/makas bortgång kan ibland vara stor, inte minst när har byggt upp ett liv tillsammans med exempelvis en bostad anpassad för två personer (och inkomster). Vi ställer oss dock kritiska mot begränsningen då en förlust av en partner kan vara svår att hantera. Människor behöver för att ordna begravning, gravsättning, eventuell bohagsdelning och inte minst att sörja sin bortgångna innan livet ska förändras radikalt. Vi vill utöka grundperioden . 17.6 VÅRDBIDRAG FÖR FUNKTIONSHINDRADE BARN kan man erhålla ersättning för merkostnader vid funktionsnedsättning och handikapp hos barn , så kallad merkostnadsvårdbidrag. I de fall man endast får ersättning för merkostnader, det vill säga att barnet är så friskt att det kan leva ett ”vanligt” liv med vissa hjälpmedel, kan ersättning erhållas om kostnaderna uppgår till . I de fall barnen behöver såväl vård som ersättning för merkostnader, betalas detta ut redan från . var det 768 föräldrar som endast tog emot vårdbidrag för merkostnader, en absolut majoritet av dessa () var kvinnor. Vi anser att nuvarande system är ojämnt och vill ta bort den skillnad i kostnadskrav som finns. 17.7 UTÖKAD RÄTT TILL DELTID har den som har barn en lagstadgad rättighet att efter föräldraledigheten gå ner till deltid () fram till dess att barnet har fyllt eller har slutat första klass i skolan. Många föräldrar anser dock att detta inte alltid räcker till, dessutom visar undersökningar att många under en arbetsdag på av heltid ändå upplever att de förväntas hinna med sin ordinarie mängd arbetsuppgifter. För att komma tillrätta med detta och minska den psykiska ohälsan, som i många fall är stressrelaterad, vill vi i offentlig sektor utöka den lagstadgade rätten till ledighet under barnets första , från dagens . Detta ger dessutom utökade möjligheter för den som så önskar att spendera mer tid med sina barn och sin familj Det militära försvaret ska genomföra de insatser som riksdag och regering beslutat eller som i övrigt följer av Försvarsmaktens uppgifter. Försvarsmakten ska lösa följande uppgifter: • upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta, • söka samverka och kostnadsdela verksamheten med de nordiska grannländernas försvarsmakter i mån av ingångna avtal, • med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov, • äga beredskap att snabbt kunna ställa personal till förfogande för räddningsledare vid terrorism eller annan asymmetrisk krigföring, • äga beredskap att kunna sända en utlandsstyrka för fredsbevarande eller fredsskapande insatser med stöd av FN-mandat. yrkar på att bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit på högst i om krig, krigsfara eller andra extraordinära förhållanden föreligger. Den dagsaktuella hotbilden är inte den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. Hotbilden kan snabbt förändras, däremot kan vi inte snabbt återta acceptabel försvarsförmåga. Faktiska styrkeförhållanden och värstafallscenarion måste vara underlag för vårt behov av militärt försvar. bör efter en förstärkning av försvaret ha ett balanserat försvar med sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskeleffekt att detta i det längsta avhåller en presumtiv angripare från anfall. Det moderna militära försvaret är beroende av högteknologiska system för att skapa ett starkt skalskydd och därigenom avskräcka från fientligheter och påtryckningar, men det är fortfarande beroende av folkets försvarsvilja och den enskilde soldatens mod och beslutsamhet. En stärkt försvarsvilja och en förankring av försvaret hos folket uppnås främst genom värnpliktsutbildning och starka frivilligorganisationer. var försvarets andel av BNP för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnaderna i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas. För att garantera rikets säkerhet måste nedrustningspolitiken få ett slut. har tyvärr många av de svenska försvarsindustrierna utländska ägare, men fortfarande har det stor ekonomisk betydelse för att industrierna utvecklar och producerar materiel i landet. Det har även en strategisk betydelse för försvaret. En försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel, och en svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har viktig försvarsindustri. Vidare bör återta kravet på offset (motköp) i syfte att gynna svenska SME-företag. Svenska myndigheter bör tilldela underleverantörer en god andel av kontrakten i syfte att ekonomiskt gynna viktiga innovationsföretag enligt rätten att göra så i artikel 21 punkt 4 i försvarsupphandlingsdirektivet. Statligt finansierad FoU är väldigt viktig för försvarsindustrin och bör koncentreras mot områden där vår industri är framgångsrik. De produkter vår försvarsindustri ska konkurrera mot på världsmarknaden är så gott som uteslutande initierade med statliga FoU-anslag. Försvarsindustrin berör cirka 30 000 jobb och sysselsätter indirekt cirka 100 000 människor. Gripen, robotar, luftvärn, u-båtar och korvetter samt rymdteknik med kommande militär tillämpning visar att de svenska vapensmedjorna inte bara har stolta anor utan även en framtid om regering och riksdag sköter frågor om upphandling och FoU klokt. När vi köper svenskt försvarsmateriel som är producerade med högteknologi så sker en stark ekonomisk återkoppling i samhällsekonomin. Möjligheten till kommande exportordrar för Gripen E/F är exempelvis stor och Gripen är i högsta grad en tillväxtpolitisk fråga. Exempelvis har det beräknats att de totala nettovinsterna för är 2,6 gånger högre än kostnaderna. Armén bör bestå av såväl rörliga fältförband som territorialförsvarsförband. En fältarmé med samövade brigader är oundgänglig om ska kunna försvaras. Med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare och kontrakterade kan en och en halv mekaniserad brigad sättas upp. Ytterligare brigader bör sättas upp successivt när försvarsförmågan återtas med målet att ha sex mekaniserade brigader. Bemanning av dessa måste i så fall ske med en blandning av kontrakterad och värnpliktig personal. Territorialförsvarsförband skapas ur de nationella skyddsstyrkorna/hemvärnet och kan utgöras av lokalt rekryterade värnpliktiga och frivilliga soldater med minst GMU och kort mobiliseringstid. Marinen har ett behov av såväl en förstärkt regional indelning som förnyade materielsystem . Vi föreslår därför att Marinbas (), Marinbas () samt och Marindetachement sätts upp. Marinbas () bör sättas upp för att utbilda till kustartilleribrigader. bygger på värnplikt och dubbel organisation (freds-/krigsorg.) medan övriga marinen bygger på anställda och kontrakterade. Jämte flygflottilj (F7 ), flygflottilj (F17 ) och flygflottilj (F21 ) bör flygflottilj () sättas upp. Flygvapnet bygger på anställda och kontrakterade. BAS 90-systemet bör återskapas. Skydd genom spridning är kostnadseffektivt och ger ett stort strategiskt värde. uppfattning är att anskaffning av 100 st JAS 39 E/F ska förberedas inom möjliga och rimliga tid. En utveckling av flygvapnets kapacitet är nödvändig för att kunna möta den nivå som andra flygvapen i vårt närområde kommer att ha . FRA är i tider av nya hotbilder och ökad terrorism en första försvarslinje och det är viktigt att FRA har möjlighet att teknikutveckla för att kunna upptäcka utländska förhållanden som utgör ett hot mot vår nation eller mot enskilda svenska medborgare. Försvarsunderrättelsedomstolen och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet ska garantera att den personliga integriteten inte hotas på ett orimligt sätt när signalspaningen söker nya metoder att fånga säkerhetshot. Försvaret och är i behov av forskningsbaserad kunskap. FOI är därför nödvändigt för en självständig utveckling av vår försvars- och säkerhetspolitik. Den svenska modellen där bestämda myndigheter har krisberedskap på sitt verksamhetsområde och där regeringen har nationellt områdesansvar, länsstyrelserna regionalt och kommunerna lokalt är en effektiv modell. Jämte områdesansvaret finns sektorsansvar. Det är viktigt att MSB:s utredande och samordnande roll inte tar över de faktiska utförarna av krisberedskap och krishantering. Försvarsmakten bör upprätthålla en tätare kontakt med det civila regionala och kommunala områdesansvaret. Olika elkraftskonsumenter är olika beroende av säker el. För samhällsviktig verksamhet kan oacceptabla konsekvenser uppstå snabbt vid elavbrott. Med hjälp av modern styrteknik kan olika användare sättas i prioriteringsordning vid brist på el. Forskning visar att särskilda reservkraftnät med viss radie är kostnadseffektiva när det finns flera samhällsviktiga verksamheter nära varandra. Regeringen bör utreda reglering och planering av särskilda reservkraftnät i våra residensstäder. En återinförd värnplikt är nödvändig för att på ett trovärdigt sätt nå upp till den kvantitet förband som är nödvändig för försvaret av . Cirka 6 000 värnpliktiga bör utbildas i grundläggande militär utbildning (GMU) och cirka hälften av dessa utbildas vidare för krigsplacering i brigaderna. I och med återaktiverandet av värnplikten återgår armén till ett system med fredsorganisation och krigsorganisation. Årliga övningar i brigader är helt avgörande för att uppnå politisk vilja – det vill säga användbara, tillgängliga, väl samövade fältförband för nationella och internationella uppgifter. Ett nytt system för krigsförbandsövningar (KFÖ) bör införas där varje brigad tränas var sjätte år. försvarspolitik ska fokusera på försvaret av . Genom att stärka vårt eget försvar, genom att fullt ut verka för ett nordiskt försvarssamarbete och genom partnerskapet för fred med Nato tar sitt säkerhetspolitiska ansvar. När återfått ett existensförsvar så är det rimligt att åter bidrar med militärt bistånd i fredsskapande och fredsbevarande insatser med FN-mandat bakom. Det är en balanserad inställning långt från både isolationism och förlorad självständighet. Försvarsmakten ska inte delta i . ska inte heller utlova ensidiga solidaritetsgarantier. är mycket positiva till de steg som tagits avseende samarbete och samverkan mellan de nordiska länderna vad gäller försvarssystem. Det framstår som mycket tydligt att det finns betydande ekonomiska skalfördelar att uppnå med ytterligare integrering av de nordiska ländernas försvarssystem. vill ta ytterligare initiativ på dessa områden och vill inrätta en nordisk försvarsallians med ömsesidiga förpliktelser och garantier. I grunden bottnar sig givetvis inte en dylik kraftfull inställning på ekonomiska skalfördelar utan på en uppfattning om att det inom de nordiska länderna finns en uppfattning om gemenskap, solidaritet samt vilja att just biträda varandra – även med militär trupp – i händelse av ofred. har en såda uppfattning. 18.1.5 NEJ TILL NATO Det finns inte tillräckliga skäl att vi ska ansluta oss till Nato. Nato har förvisso historiskt löst många svåra uppgifter; inte minst har man besegrat det kommunistiska genom kapprustning. har dock sedan spelat en faktisk roll som en alliansfri och militärt stark fredsbevarande nation. I partnerskap med Nato bör det finnas konkreta planer för såväl vilket bistånd ska lämna vid angrepp mot ett eller flera Nato -länder som lika konkreta planer över den hjälp vi kan vänta av Nato vid angrepp på . För att kunna avtala och skapa ett konkret partnerskap med Nato så måste äga en militär kapacitet som är avsevärt mer utvecklad än den nuvarande. 18.2.1 STÖD TILL BROTTSOFFER kan en person som döms för ett brott dömas att betala skadestånd till brottsoffret. Dock finns ett stort problem i det att brottsoffret själv, med hjälp, måste kräva gärningsmannen på det utdömda beloppet. Om gärningsmannen inte betalar är det upp till offret att vända sig till sitt försäkringsbolag i ett försök att få ersättning. Fungerar inte detta ska brottsoffret själv ta kontakt med . Här ska offret skriftligen ansöka om att få det som kallas brottsskadeersättning, vilket kan skilja sig från det skadestånd personen i fråga blivit tilldömd. Denna procedur, där offret återigen måste förklara sig och vädja till gärningsmannen, utgör ytterligare en förnedring och ett ifrågasättande av offret. Dessutom finns ingen garanti för att offret får den ersättning som en domstol en gång beslutat. vill istället se ett system där staten betalar ut det utdömda skadeståndet till brottsoffret och därefter kräver in pengarna från gärningsmannen. Detta skulle innebära att offret så snart domslutet vunnit laga kraft får sitt skadestånd, som staten tar hand om vidare behandling och kontakt med gärningsmannen. Vi menar att det är ett system som bör vara självklart i en rättsstat. Vårt förslag skulle minska frustrationen och det onödiga lidande som åsamkas brottsoffer på grund av dagens system för skadeståndsutbetalningar. vill även stärka stödet till landets alla brottsofferjourer som gör ett fantatiskt arbete med att stödja och hjälpa de medborgare som har fallit offer för brottslingars gärningar. Många av de goda medborgare som sätter sig i vittnesbåset är utsatta och de vittnar alltför ofta med fara för sitt eget liv. Rättsväsendet har inte förmått hantera den organiserade brottslighetens grenar som spridit sig ända in i rättssalen. Vittnestrakasserier blir allt vanligare och antalet vapen som smugglas in i svenska domstolar är alarmerande. Övergrepp i rättssak är ett mycket allvarligt brott då det inte bara riktar in sig mot individer utan utgör ett hot mot rättsstaten, och i slutändan mot det demokratiska statsskicket. vill se ett kraftigt utökat stöd till vittnesskyddet. Det handlar om polisskydd, hjälp med bostadsbyte och andra säkerhetsåtgärder. har även de juridiska ombuden fått motta hot, trakasserier och rena våldsdåd från kriminella nätverk. Även här förordar vi ett ökat skydd. Utöver detta vill vi även att permanenta säkerhetskontroller ska införas i anslutning till domstolsentréer i förebyggande syfte. Ett genomförande av förslaget innebär att entréer måste byggas om och att viss teknisk utrustning måste införskaffas. Betydligt fler ordningsvakter kommer också att behövas. vill se kraftiga straffskärpningar för våldsbrott. Detta innebär inte minst en rejäl höjning av miniminivåerna eftersom svenska domstolar oftast dömer i nedre delen av straffskalan. Svensk livstid innebär i praktiken fängelse enligt rättspraxis och enligt principen om två tredjedelars frigivning kan man släppas fri fängelse. vill att riktiga livstidsstraff ska kunna utdömas för brott som enligt kan medföra livstidsstraff. Utöver detta ska riktiga livstidsstraff kunna utdömas för upprepad grov våldsbrottslighet av särskilt hänsynslös och våldsam natur, till exempel för synnerligen grov misshandel, grov våldtäkt eller en kombination av dylika grova våldsbrott. I dagens finns det generösa rabattsystem för den som valt en kriminell livsstil. Det handlar om en så kallad mängdrabatt, vilken innebär att ju fler brott en person begår desto mindre påföljd ges för varje efterkommande brott. Vid upprepad brottslighet gäller även en särskild straffskala. Utgångspunkten för denna straffskala är att det är det brott med högst straff som kan utdömas med ett visst tillägg. Detta utgör straffskalans maximum. Tillägget är som och som mest beroende på hur allvarlig brottsligheten är. Moraliskt sett kan det visserligen anses mest korrekt att döma varje begånget brott för sig och tillämpa det som kallas kumulationsprincipen där de utdömda straffen adderas för varje brott. anser dock att ett totalt avskaffande av mängdrabatten för alla typer av brott skulle kunna ge oönskade konsekvenser. Detta eftersom det rent teoretiskt skulle kunna innebära att en person som klottrat i praktiken fick ett högre straff än en person som begått ett mord. För merparten av brottsligheten anser vi därför att ett system likt dagens med strafftillägg är det bästa, även om vi vill se en förändring till skarpare tillägg. Vi förordar dels att det för varje nivå i den gemensamma straffskalan definieras ett minimitillägg, dels att de övre gränserna för strafftillägg kraftigt höjs. Genom att införa minimitillägg försäkras det att en gärningsman som begått flera brott alltid ges ett ordentligt förlängt straff. Detta ger också samhället bättre möjligheter att markera mot flerfaldig brottslighet. ser dock ett behov av att i vissa fall frångå regeln om strafftillägg. I fall då det rör sig om grövre upprepad våldsbrottslighet vill vi se ett totalt avskaffande av alla typer av rabatter. Där låter vi principen om brottsoffrens rätt till upprättelse få företräde och menar att det är oacceptabelt att bedöma denna typ av brott olika beroende på om det är engångshandlingar eller inte. Det är vår mening att varje offer för grov våldsbrottslighet ska få upprättelse och att samhället tydligt ska markera mot varje enskilt dåd. vill införa en princip om ”tredje gången gillt” för vålds-, sexual- och narkotikabrott som resulterat i fängelsedom (också villkorlig sådan). Denna princip innebär att den person som för tredje gången fälls för sådan brottslighet per automatik bör dömas till lagens maxstraff för det av de begångna brotten som har det högsta maxstraffet samt utöver detta ges ett maximalt strafftillägg. tillämpar så kallad två tredjedelarsfrigivning, vilket innebär att den kriminelle automatiskt blir villkorligt frigiven efter att två tredjedelar av straffet avtjänats på anstalt. Detta skapar en stor diskrepans mellan den allmänna rättsuppfattningen och den lagstiftning som finns. För att öka förståelsen för svensk lagstiftning och för att försvåra för en kriminell livsstil vill avskaffa den automatiska frigivningen efter två tredjedelar av tiden för personer dömda för vålds- och narkotikabrott. anser inte att det är rimligt att en utländsk medborgare som begått en våldtäkt, ett mord eller något annat grovt våldsbrott ska belönas med uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap. Tyvärr är det dock så att utlänningar i får stanna i landet trots att de begått grova brott såsom mord, dråp, misshandel och våldtäkt och trots att lagen medger utvisning. Detta för att utvisningsprövning inte är obligatorisk och för att dagens lagstiftning och rättspraxis verkar bry sig mer om förövare än om samhälle och brottsoffer. I de fall där utvisning döms ut så rör det sig ofta om . Vi anser att utvisning som regel ska ske på livstid om det inte finns särskilda förmildrande omständigheter som talar emot detta. En person utan svenskt medborgarskap ska inte få förmånen att stanna i om personen i fråga inte kan eller vill respektera våra lagar och regler. Det bör därför vara obligatoriskt att alltid pröva frågan om utvisning när en utlänning begått ett brott i . Vi anser vidare att endast om det föreligger synnerligen starka skäl ska en utlänning, som blivit dömd för ett brott som kan leda till utvisning, kunna undgå att utvisas. Svensk domstol bör inte tillmäta någon större vikt till utlänningens levnadsomständigheter, eller hur länge utlänningen vistats i , när frågan om utvisning behandlas. Inte heller bör en utlänning som begått grova brott i få stanna på grund av flyktingstatus. För att kunna kontrollera att utvisade individer inte kommer åter till under annan identitet ska foto, fingeravtryck och DNA-prov tas och lagras i ett register som alla nya immigranter ska kontrolleras mot. Återfinns en person i detta register ska denna frihetsberövas och en ny utvisning ska utföras.