mot · H2022812 · 2014-11-10 00:00:00 — Vi stänger följaktligen inte dörren helt till arbetskraftsinvandring, men vi vänder oss däremot kraftfullt emot den fria, icke behovsprövade arbetskraftsinvandring av lågutbildad arbetskraft som bedrivs och som skapar ett överutbud på arbetskraft med lönedumpning och omänskliga arbetsförhållanden som följd. Inför vita-jobbmodellen vill införa den så kallade vita-jobbmodellen. Det är en upphandlingsmodell som kan appliceras på all offentlig upphandling och som ställer ett antal krav på det anbudsgivande företaget. Kollektivavtalsliknande villkor, huvudentreprenörsansvar samt ökad insyn för ordning och reda och motverkar osunda arbetsvillkor och lönedumpning. Instegsjobb En av de viktigaste principerna i ett demokratiskt samhälle är att alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter oavsett ursprung, kön, religion eller sexuell läggning. Ingen invånare i ska kunna ha mer långtgående rättigheter än någon annan svensk medborgare. Etnisk diskriminering på arbetsmarknaden sker primärt genom instegsjobben, där man genom lagstiftning sett till att svenska medborgare diskrimineras då en arbetsgivare som anställer nyanlända invandrare får av den totala lönekostnaden finansierad av skattebetalarna. Det som sker är skattesubventionerad diskriminering av den svenska befolkningen. Ineffektiviteten av instegsjobben visas bland annat av Arbetsförmedlingens rapport program – Årsrapport där det framgår att (660 av 5 406) personer hade ordinarie arbete efter avslutat instegsjobb. Arbetsmiljö Arbetsmiljö och uppfattning är att arbetsmiljön har försämrats för många löntagare, inte minst inom den offentliga sektorn. Arbetsbelastningen har ökat och tar sig uttryck i tunga och oergonomiska lyft, tidsbrist, stress och ångest över att inte kunna ge brukare och vårdtagare den uppmärksamhet de behöver och förtjänar. grundrecept för att förbättra denna situation är att tillföra fler händer till vården och omsorgen. Med fler anställda förbättras inte bara kvaliteten och servicen för vårdtagarna utan hela arbetsplatsen blir mindre stressfylld – också för dom anställda. En högre personaltäthet för minskad arbetsbelastning och minskad arbetsrelaterad ohälsa. En viktig aktör inom området arbetsmiljö är naturligtvis . Deras målsättning är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetet samt att förbättra arbetsmiljön såväl fysiskt, psykiskt som socialt och arbetsorganisatoriskt. En annan viktig uppgift för är att utforma böter och sanktioner mot företag som bryter mot verkets föreskrifter. Omfattningen av arbetsorsakade besvär har ökat med en viss övervikt på kvinnor. Uppgifter säger att uppskattningsvis 860 000 sysselsatta har haft arbetsorsakade besvär. Fler dör på jobbet. Efter dom senaste årens rekordlåga nivåer ökar nu dödsolyckorna igen och under innevarande års (2014) dog fler i arbetsolyckor än . Detta är en utveckling vill vända på samt att ha som mål en nollvision när det gäller dödsolyckor på våra arbetsplatser. vill därför skjuta till ytterligare resurser till arbete med att skapa tryggare arbetsplatser i samt ge verket resurser till att skärpa kraven och bestraffa dom företag som bryter mot föreskrifter. Vår uppfattning är att anslag bör återställas till nivå, dvs innan alliansregeringen drog ner på verkets resurser. Fortbildning av skyddsombud Efter att den borgerliga regeringen tillträdde 2006 fråntogs fackföreningarna det ekonomiska stöd för fortbildning av skyddsombud som de fram till dess hade rätt till. saknar vartannat aktivt skyddsombud utbildning och antalet skyddsombud har minskat kraftigt. Totalt på arbetsmarknaden saknas det närmare 100 000 ombud. Detta är en utveckling vi inom inte kan acceptera. En trygg arbetsmiljö kommer inte av sig själv och antalet dödsolyckor och brott mot regler ökar. Mot bakgrund av detta bör det statliga stödet till fortbildning av skyddsombud återinrättas. Nationellt för arbetsmiljöforskning bildades efter den borgerliga regeringens initiativ . Enligt en av deras utredningar skulle gynnas av ett nationellt för arbetsmiljö. Centrets uppgift bör vara att bevaka, vårda och förmedla kunskaper om arbetsmiljö till de grupper i samhället som har ett inflytande över hur arbetsmiljön ser ut. bedömning är att ett centrum som fokuserar på forskning och utveckling inom arbetsmiljöfrågor skulle vara gynnsamt för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Vår uppfattning är därför att detta ska inrättas. länge en människa kan och orkar arbeta kan skilja stort mellan individer. Fler och fler vill arbeta längre men möter olika hinder i regelsystem, avtal och i arbetslivet. Detta stöds även av som menar att allt fler har möjlighet att jobba längre. I vårt grannland har man för detta ändamål förstått betydelsen av kunskap. bildades förlagan till dagens ”Senter for seniorpolitikk” (SSP) en organisation som bland annat har till uppgift att stimulera äldrepolitik inom arbetslivet. Mot bakgrund av vårt grannlands goda resultat på området anser vi att även bör inrätta ett center för äldrepolitik. Friskvård och företagshälsovård föreslår ett ökat stöd till såväl friskvården som företagshälsovården, och i synnerhet till offentliganställd personal med tunga arbetsuppgifter inom exempelvis vården och omsorgen. Vår uppfattning är därför att inrätta ett statligt stimulansbidrag för detta ändamål. Ingen karensdag i arbeten med hög smittorisk återkommande epidemier kan ställa till stora problem för både personal och patienter inom vården. drabbas stora delar av personalstyrkan, med stora störningar inom vården som följd. En del arbetsgivare inom vården är generösare i sin hållning medan andra är striktare. Tydliga riktlinjer för hur man skall agera saknas, vilket gör att vårdinrättningar inom ett och samma landsting kan använda sig av olika regler. hör till de generösa arbetsgivarna som låter smittad personal vara hemma med full ersättning utan karensdag. Vinsterna med att låta personal vara hemma med full lön efter smitta är flera och då inte minst ur ett patientsäkerhetsperspektiv. Patienter skall vara säkra på att bli mottagna av frisk personal som inte sprider smittan vidare. Därför bör karensdagen i arbeten med hög smittorisk avskaffas i offentlig sektor.