ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202573 · 2014-11-06 00:00:00 — Undantag från lagen om kassaregister m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från lagen om kassaregister m.m. för torghandel och ambulerande handel. Med syftet att förbättra och skapa lika konkurrensvillkor för kontantbranschen beslutade att godkänna de nya kraven på kassaregister som regeringen föreslog i proposition 2012/13:129. Beslutet föregicks av en omfattande debatt, inte minst gällande förutsättningarna för berörda företagare att anskaffa väl fungerande kassaregister för alla väder. En viktig grund för beslutets utformning var de uppgifter som gavs från bland annat om att dessa ”allväders-kassaregister” fanns tillgängliga. För att säkerställa att lagen inte skulle driva fram krav som inte gick att klara infördes möjligheten för att i enskilda fall kunna besluta om undantag från kassaregister om det bedömdes oskäligt. Lagstiftningen har gällt och de initiala effekterna har kunnat studeras. Det visar sig då att de krav som uppställts inte gick att uppfylla varför beslutat hänvisa till ett särskilt förtydligande från gällande kassaregister för utomhusbruk. Men på denna grund kan man inte utesluta att det vid fuktigt väder kan leda till att apparaten blir strömförande. För enskilda företagare som vill säkerställa att de inte riskerar sin hälsa med tillgänglig teknik, återstår att i avvaktan på nya lösningar åberopa oskälighet för att få undantag från kravet på kassaregister. Detta har dock inneburit svårigheter då vad som är oskäligt inte definierats utan blir föremål för rättsprocesser. dessa pågår kommer företagaren att få betala kontrollavgifter vilket skapar både osäkerhet och ekonomisk belastning för den enskilde. Då avsikten var att skapa rättvisa villkor och inte att driva bort företagare som säljer på torg och marknader krävs att lagstiftningen förtydligas. Det bör ske genom ett generellt undantag från kravet på kassaregister med koppling till torg och marknadshandel tills erforderlig och säker utrustning finns att tillgå inom en rimlig prisbild så som angavs i förarbetena till lagen.
mot · H202575 · 2014-11-06 00:00:00 — Skatteregler för kulturföretagare och allmännyttiga föreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skatte- och avdragsreglerna för att skapa likvärdiga och goda förutsättningar för företagare inom kultursektorn och allmännyttiga föreningar. Kultur bygger på kreativitet och spelar också en viktig roll för tillväxt och innovation. Den är bland annat viktig för besöksnäringen. Kulturella resurser är dessutom förnybara vilket är särskilt välkommet för ett uthålligt näringsliv. Vi behöver ta tillvara den kreativa kraften och hitta modeller för att sprida den i samhället. Det finns också skatte- och avdragsregler som behöver ses över inom detta område. Ett exempel är den så kallade dansbandsmomsen som innebär att det är lägre moms om ett band spelar för en sittande publik och en högre momssats om publiken dansar. En annan fråga är att företag får dra av för inköp av en ny designmöbel men inte ett nyproducerat konstverk. Vi anser att det behöver göras en bred översyn kring dessa frågor för att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för företagande inom kultursektorn liksom för allmännyttiga föreningar. Per Lodenius (C)
mot · H202576 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att synliggöra punktskatter på kvitton. har vi reglering som styr vad som ska synas på kvitton och fakturor. Förutom uppgift om bland annat datum, säljare och pris så ska även momsbeloppet finnas med. Däremot finns ingen skyldighet att särredovisa punktskatter såsom alkoholskatt, energiskatt och bensinskatt. Det vore rimligt att punktskatter är synliga på kvittot, inte bara momsen. Den största posten på kvittot är ofta skatten, ändå syns sällan all skatt som ingår i priset. Skulle kunderna kunna se hur stor del av priset som skatterna egentligen utgör så är det möjligt att vi skulle få en bredare debatt kring skattetrycket i och hur det fördelas. är ett samhälle med en öppenhet som politiker och medborgare värnar och eftersträvar. Det finns undersökningar som visar att en stor del av svenskarna har liten kunskap om hur mycket skatt man betalar. Att inte tydligt redovisa skatter går därför emot argument om en sådan öppenhet och försvårar för medborgarna att fatta egna och välgrundade beslut. Detta resonemang kan föras på många delar av hur vårt skattesystem fungerar, exempelvis beträffande punktskatter och arbetsgivaravgifter. Punktskatter ligger mycket nära momsen i sin utformning. De är som momsen en skatt som läggs på en produkt. Till skillnad från momsen så får konsumenten dock inte uppgift om vilka punktskatter man betalar på exempelvis alkohol och bensin. Regeringen bör som ett första steg i att synliggöra för medborgarna vilka skatter vi betalar se över hur man kan göra det möjligt för en köpare av en produkt belagd med punktskatt att se punktskattens del av priset.
mot · H202577 · 2014-11-06 00:00:00 — Förbättrade förutsättningar för hushållsnära insamling av förpackningar och tidningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för hushållsnära insamling av förpackningar och tidningar. Vi har i skapat ett regelverk kring hur vi avser att skapa ett miljömässigt hållbart samhälle. Tanken är ett kretsloppsanpassat samhälle där avfall tas om hand för att så smångingom kunna komma till nytta som någon form av ny resurs. Regelverket bygger på ett producentansvar. Miljöansvaret har alltså lagts på den som producerar en vara, även efter konsumentens slutanvändning. Producentansvaret bygger på en princip som kallas ”polluter pays” principle (PPP), en princip som innebär att den som belastar miljön också måste betala tillbaka för den belastningen. är det FTI som ansvarar för insamling och återvinning av exempelvis förpackningar och tidningar för producenternas räkning. Insamlingen sker huvudsakligen genom uppställande av återvinningsstationer runt om i landet där medborgarna kan sortera och lämna sina olika förpackningar. Det är givetvis mycket bra att dessa stationer finns, och FTI utför sitt uppdrag väl och bör i min mening ha kvar uppdraget att tillse att återvinningen fungerar i våra kommuner. Det finns dock potential att utveckla systemet för att ytterligare underlätta medborgarnas sortering och återvinning av förpackningar och på så sätt förhoppningsvis öka mängden sorterat och återvunnet avfall. På sina håll är det långt mellan dessa återvinningsstationer vilket komplicerar och försvårar för medborgarnas sortering och återvinning av avfall. Tar det att ta sig till stationen? Måste man ta bilen? Ligger stationen inte i mina naturliga färdvägar? Blir svaret ja på dessa frågor riskerar vi att göra återvinning oattraktivt för medborgarna med en minskad mängd avfall som tas om hand genom sortering och återvinning. Det blir en ansträngning för medborgarna. På många håll har utvecklingen gått framåt med sortering på plats i soprummen i flerfamiljshus, bostadsrättsföreningar och samfälligheter. är det att ta nästa steg och göra återvinningen hushållsnära även för villor. Med anledning av att vi strävar efter ett kretsloppsanpassat samhälle måste vi utvärdera metoderna och öka incitamenten för medborgarna att vilja bidra och sortera sitt avfall för återvinning. Ansvaret kan enligt min mening kvarstå hos FTI men FTI bör ges i uppdrag att i samarbete med kommunerna utvärdera arbetet för att se hur man kan göra insamlingen mer hushållsnära. Mot bakgrund av detta anser jag att regeringen ska göra en översyn av möjligheten att underlätta för FTI att införa en mer hushållsnära insamling av förpackningar och tidningar.
mot · H202578 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om adoption. Alla barn borde få växa upp i kärleksfulla familjer där föräldrarna har kraft och ork att ge kärlek och omsorg. Tyvärr ser det inte alltid riktigt ut så. Därför placeras 25 000 barn, av olika skäl, utanför hemmet . Intentionen är god och behovet att skapa större trygghet är stort. kan detta också skapa rotlöshet hos barnen, som inte vet var de ska tillbringa tiden framöver. Det kan bli svårt med anknytning, kamrater och skolgång. adopterades 1 296 personer i . Ungefär hälften av dessa var födda i , men det som skiljer svenska adoptioner från internationella är att det är vanligare med vuxenadoptioner bland svenskfödda. Två av tre svenskfödda som adopterades var . Så få som 200 svenska barn adopteras . Av dessa är endast 15 spädbarn. De adopterade barnen från ska också sättas i relation till de 25 000 som placeras i fosterfamiljer eller på institution . Varför adopterar , som är ett av de största adoptionsländerna i världen relativt sett, inte fler svenska barn, när det finns många barn som inte kan växa upp med sina föräldrar? Enligt undersökningar som utredningen adoptionsregler (SOU 2009:61) refererar till kan de flesta adoptivbarn förhålla sig till sin bakgrund utan att deras psykiska hälsa påverkas av adoptionen. Separationen från den biologiska modern kan skapa anknytningsproblem hos barnet, men ju tidigare adoptionen sker, desto mindre är risken för anknytningsproblem. Detta talar för tidiga adoptioner. Prognoserna för placerade barn är däremot sämre. Skolresultaten är väsentligt sämre än för andra barn. Av dem som placerades är behöriga att läsa vidare på gymnasiet efter , vilket ska jämföras bland unga generellt. Bland dem som placerades efter är resultaten ännu sämre, är behöriga till gymnasiet. Detta är allvarligt, eftersom fullgjord skolgång är den enskilt viktigaste faktorn för att det ska gå bra för barnen i vuxenlivet. Fler nationella adoptioner skulle kunna ge fler barn den barndom alla barn har rätt till. Att det är mer eller mindre tabubelagt med inhemska adoptioner är inte att ha våra barns bästa för ögonen. Därför bör regeringen se över möjligheten att öppna för fler inhemska adoptioner genom att se över i detta hänseende.
mot · H202579 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en 30-timmarsgaranti i förskolan för barn som växer upp i utsatta familjer. All internationell forskning talar för att en bred tillgänglig förskola med god kvalitet och höga pedagogiska ambitioner är en mycket bra grund för fortsatt lärande. En sådan förskola är också en stark kraft för social rörlighet. Barn som har en tuffare start i livet kan få stöttning i sitt lärande av en välutvecklad förskola och därmed minska risken att ärva sina föräldrars sociala utsatthet. Detta talar starkt för att förskolan, utöver sitt breda uppdrag att finnas till för alla, är extra viktig för barn som lever i en socialt svagare hemmiljö. Det kan handla om barn till föräldrar med socialmedicinska problem eller långvarigt socialbidragsberoende. Men även barn till arbetslösa eller barn till nyanlända utan egna kunskaper i svenska kan få nödvändig stöttning i sitt lärande genom en välfungerande förskola. Det finns alltså starka skäl för att öka ansträngningarna för att just dessa barn ska få ännu bättre chanser att ta del av svensk förskola. Rätten till förskola om minst gäller för barn till arbetslösa, studerande och föräldralediga. Det är helt rimligt att barn vars föräldrar är föräldralediga och hemma med ett yngre syskon, inte behöver garanteras mer än 15 timmars förskola . Men barn som växer upp i utsatthet eller risk för utanförskap kan ha större behov av förskola än dagens . Det kan handla om barn vars föräldrar har sociala problem och får stöd av , det kan handla om barn vars föräldrar är arbetslösa och på heltid åter försöker bli självförsörjande, eller det kan handla om barn med föräldrar som har långvarigt socialbidragsberoende. För barn i dessa familjer kan förskolan betyda helt andra förutsättningar för deras framtida lärande. Av den anledningen anser jag att regeringen bör garantera dessa barn istället för dagens i förskolan.
mot · H202580 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ridsport som en skattefri friskvårdsförmån. Arbetsgivaren kan erbjuda sin personal motionsaktiviteter av enklare slag och mindre värde vid motionsanläggningar som ligger skilt från arbetsplatsen. Arbetsgivaren kan ersätta en anställds utlägg vare sig det avser årskort, klippkort eller enkelbiljetter utan att skattefriheten påverkas, under förutsättning att betalningen avser förmåner som uppfyller kriterierna för skattefria motions- eller friskvårdsaktiviteter. Hit hör inte ridning eftersom inte klassar detta som en skattefri förmån. Ridning engagerar mer än 500 000 aktiva personer i och bidrar till en ökad hälsa både fysiskt och mentalt. Dessutom har ridsporten här en unik folklig förankring, och är näst efter fotbollen den största ungdomsidrotten. Den är också den största idrotten bland funktionshindrade. När man rider tränar man hela kroppen, som man berikas med närkontakt med både djur och natur. Olika kategorier som kondition, muskelstyrka, balans och koordination är alla med och bidrar till ökad hälsa i kroppen vid ridning. Ridsporten erbjuder både vardagsmotion och hård fysisk träning, allt beroende på förutsättningarna. Man lär sig bemästra svårigheter och att utmana egna gränser, som både ledarrollen och närkontakten med djur och andra människor stärks. Jag menar att vi bör tillvarata ridningens goda effekter på hälsan. Olika former av friskvård har blivit ett allt viktigare inslag i vardagslivet. Det är positivt och bidrar till att vi håller oss friska längre, orkar mer och mår bättre. Hit borde alltså även ridsporten räknas. Ridsporten är viktig för hela samhället och säkerställer en frisk och sund befolkning som kan finnas tillgänglig på arbetsmarknaden . Därför bör regeringen se över vilka möjligheter som finns för att ridning tillåts utgöra en friskvårdsförmån som är skattefri.
mot · H202581 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om idrottsföreningars sociala ansvar. talar man om idrottens potential för att göra till ett mer jämställt, integrerat och tryggare samhälle. Faktum är att 3,5 miljoner svenskar på olika sätt är engagerade inom idrottsrörelsen. Idrotten ger ungdomar mer än bara bättre flås och förmåga att sätta en boll i krysset. Mitt i det roliga under lagträning, och peptalk i omklädningsrummen händer något med våra unga. Värderingar och normer förmedlas och befästs. är det positiva normer. Man får inte använda boxningskunskaperna utanför ringen. Man kämpar tillsammans som en del av ett lag lika mycket i livet som på fotbollsplan. Man spelar inte fult eller fuskar, varken i ridstallet eller i skolan. Framgångsrika idrottare, tränare och kompisarna i klubben ger förebilder och lotsar ungdomarna mot vuxenlivet. Så kan det se ut. Idrotten blir då ett viktigt skyddsnät, extra viktigt för den som riskerar att hamna snett i livet. Många idrottsföreningar tar ett socialt ansvar inte bara genom att lära barn och unga värderingar och normer, utan också genom att fungera som en stöttepelare till barn som har det svårt i livet. Detta är positivt och något som vi värdesätter , men som borde löna sig ännu bättre för de idrottsföreningar som tar socialt ansvar. Därför anser jag att regeringen ser över förutsättningarna för hur det sociala ansvaret skulle kunna värderas i idrottsföreningarnas bidragsgrundande process.
mot · H202582 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att starta nätskolor i . Att få en ny chans i livet kan för en ung person handla om att få stöd att komma tillbaka till en fungerande skolgång efter lång frånvaro. Skolk är en riskfaktor för att unga ska hamna i brott. Vi måste på ett bra sätt motivera unga människor att gå i skolan. Nätskolan är till för att räcka ut en hjälpande hand till de barn som inte vill gå i skolan – barn som är mobbade, har inlärningssvårigheter eller av andra skäl inte trivs i skolan. Nätskolan finns redan på flera håll i världen och är en virtuell skola för 13–18-åringar som inte klarar av eller vägrar gå till skolan och för dem som är utkastade från traditionell undervisning. De får chans till gemenskap och en väg till utbildning. Den virtuella läromiljön är öppen . Olika forskningsresultat visar att av de unga har nått allmän behörighet till gymnasiet efter att ha varit aktiva i nätskolor. Distansundervisning på detta sätt kan även ha ett stort värde i andra utbildningssammanhang och bidra till att förverkliga den likvärdiga skolan. Den nya tekniken ger spännande möjligheter för elever att nå ett större utbud av kurser än de som ges på den egna skolan. Om vi i skulle satsa på nätskolor ger vi möjlighet för alla att uppnå godkända resultat genom att utnyttja teknikens hjälp – det viktiga är att man lär sig, inte var det sker någonstans.
mot · H202583 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa valfrihet inom vuxenutbildningen. Valfrihetsreformerna i skolan har varit efterlängtade och framgångsrika. 300 000 barn och ungdomar går i olika fristående alternativ i förskolan, och gymnasiet. Några tusen olika enheter existerar enbart därför att de är valda av barn, elever och deras föräldrar. Valfriheten och mångfalden har lett till att fler barn och ungdomar kommer till sin rätt. Fler kan hitta en skola, en pedagogik och en inriktning som passar de egna behoven och förutsättningarna. Valfriheten ger en möjlighet att välja till det man tycker fungerar bra, men också en möjlighet att välja bort det man inte tycker är bra. Det ger makt åt medborgarna att påverka innehåll och inriktning, vilket är bra. Valfrihetsreformerna har bidragit till en positiv utveckling av skolan. Pedagogiken har utvecklats, mindre bra skolor har antingen förbättrats eller tvingats lägga ned. Engagerade rektorer och lärare har fått möjlighet att starta nya skolor, och arbetsmarknaden har vidgats för lärare och annan skolpersonal. Tyvärr tar valfriheten i skolan slut när man blir myndig. Möjligheten att välja anordnare inom vuxenutbildningen och sfi finns inte i mer än ett fåtal kommuner. I stället har kommunen obegränsad makt att hänvisa de studerande till det alternativ kommunen tycker är bäst. Dagens ordning är inte tillfredsställande. Självklart bör vuxna och myndiga personer få välja var och hur de ska studera inom komvux. Det skulle dessutom vara önskvärt att ha en bättre samverkan mellan kommuner som ger komvux-anordnarna ett större underlag att bedriva verksamhet, vilket gör att även smala kurser kan komma till stånd. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att bör tillkännage för regeringen att ett initiativ bör tas för en ökad valfrihet inom frivux och bättre samverkan mellan kommuner.
mot · H202584 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälsokonton. Olika former av friskvård har blivit ett allt viktigare inslag i vardagslivet. Det är positivt och bidrar till att vi håller oss friska längre, orkar mer och mår bättre. Vårt välbefinnande ökar om vi får möjlighet att vara ute i frisk luft kombinerat med att vi rör på oss. Drivkraften för att vi ska röra på oss är olika för alla människor, och ska inte vara något som politiker eller verk av olika slag ska avgöra. Att ha god hälsa handlar i mångt och mycket om att kunna ta eget ansvar för sin hälsa och välbefinnande. Det fria valet av idrott och friskvård är oerhört väsentligt om varaktighet och kontinuitet ska uppnås. Makten över egen träning är grundläggande. Arbetsgivare kan ersätta en anställds utlägg vare sig det avser årskort, klippkort eller enkelbiljetter utan att skattefriheten påverkas, under förutsättning att betalningen avser förmåner som uppfyller kriterierna för skattefria motions- eller friskvårdsaktiviteter. Stora grupper människor i dagens samhälle har dock ingen möjlighet att få friskvårdsbidrag, nämligen de som inte har arbetsgivare, såsom studenter, pensionärer, arbetslösa och de som arbetar för arbetsgivare som inte vill bidra med friskvårdsbelopp, och de står utanför dagens system. För den som är arbetslös kan rutiner och fysisk aktivitet vara än viktigare än för dem som arbetar, men arbetslösa har ingen möjlighet att få ta del av dagens friskvårdsbidrag, vilket är problematiskt, eftersom det kanske är de som skulle ha störst behållning av det. Idrotten har som störst betydelse när man har det tufft i livet, då kan idrott och gemenskap fungera som en livboj. Det vore önskvärt att öka valfriheten för människor och vad som passar den enskilda människan bäst utifrån hans eller hennes hälsotillstånd och därför se över möjligheten att eventuellt koppla ett skatteavdrag för idrott och hälsa till det personliga hälsokontot, som är infört. Med en sådan lösning skulle egenmakten och det egna ansvaret för vars och ens hälsa öka, som diskrimineringen av idrottsformer som golf och ridning försvinner. Därför bör regeringen se över dagens modell med friskvårdsbidrag och se över möjligheten att ersätta den med ett individuellt avdrag kopplat till hälsokontot.
mot · H202585 · 2014-11-06 00:00:00 — Personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. 900 000 människor (Funktionsnedsattas situation på arbetsmarknaden – SCB) i har någon form av funktionsnedsättning, 500 000 av dessa har nedsatt arbetsförmåga. Endast hälften av dem med arbetsnedsättning har ett arbete, vilket kan jämföras med personer som har funktionsnedsättning som inte medför nedsatt arbetsförmåga, där var sysselsatta 2008. Definitionen av funktionsnedsättning grundar sig på en definition som tagits fram i FN. Människor kan ha funktionsnedsättning på grund av fysiska eller intellektuella skador eller sjukdomar, syn- eller hörselskador eller -sjukdomar, medicinska tillstånd eller mentalsjukdomar. Att ta sig in på arbetsmarknaden kan vara svårt nog för en person utan funktionsnedsättning. För dem med funktionsnedsättning kan det vara än svårare, kanske nästan omöjligt. Personer med olika former av funktionsnedsättningar har givetvis olika svårt att ta sig in på arbetsmarknaden, men liksom för ungdomar är tröskeln för funktionsnedsatta högre på arbetsmarknaden. är funktionsnedsättningen synlig men är den osynlig, vilket kan skapa ett än svårare läge för personen att ta sig in på arbetsmarknaden. För vissa syns handikappet mer på utsidan än att det kanske är ett problem i arbetet. Funktionsnedsatta ska precis som alla andra ha en chans att själva försörja sig. Staten har dessutom en stor kostnad för människor som inte får ett jobb p.g.a. funktionsnedsättning. Det är en kostnad som riskerar att bestå. Därför är det viktigt att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Funktionsnedsättning kan bli en tillgång. måste arbetsgivaren som anställer en person med lönebidrag ha kollektivavtal eller motsvarande. Många mindre företag kan vara benägna att anställa någon med lönebidrag, men har inget kollektivavtal. Det är viktigt att tillvarata alla personers kompetens, därför är det viktigt att skapa möjligheter och incitament för att så många som möjligt i ska kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Av den anledningen anser jag att regeringen ser över situationen med lönebidragsanställningar för företag som inte har kollektivavtal.