ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021435 · 2014-11-07 00:00:00 — Samordna samhällets maritima resurser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av möjligheten att samordna statens maritima resurser. är ett land med en mycket lång kust, vilket också gör det till ett av världens mest sjöfartsberoende länder. innebär det att staten behöver använda mycket resurser för att upprätthålla de samhällsviktiga funktioner som krävs för att sjöfarten, båtlivet och samhället ska fungera på ett bra sätt. finns det en rad statliga myndigheter som på olika sätt arbetar med maritim verksamhet och därmed också behöver ha resurser tillgängliga för detta. , Försvarsmakten (marinen), polisen, och (Färjerederiet) har alla olika operativa resurser för verksamheten till sjöss. Det finns också ytterligare ett antal aktörer som behöver sjögående enheter för att exempelvis bedriva provtagning och forskning, som universitet och miljö- och vattenmyndigheter. finns det ett antal frivilliga resurser som inte får statligt stöd, framför allt kopplat till . Antalet myndigheter med maritim verksamhet borde kunna samordnas och sannolikt också effektiveras betydligt. Ett mer effektivt och flexibelt utnyttjande av samhällets samlade maritima resurser skulle innebära både kostnadsbesparingar och sannolikt också ett bättre stöd till både enskilda individer och samhällsfunktioner. Ett tydligt exempel är , som behöver ett antal resurser för att snabbt kunna rädda liv längs hela . Här finns redan en fungerande samverkan, men genom att samordna resurserna ytterligare och öka samverkan borde verksamheten kunna effektiviseras och förbättras ytterligare, utan att sätta sjöräddningstjänsten ur spel. Andra exempel är att resurser borde kunna användas i betydligt högre utsträckning för isbrytning och att rederiverksamhet borde kunna ta ett större ansvar för att tillhandahålla fartygsresurser för exempelvis forskning och provtagning. Det lär finnas ett stort antal sådana möjligheter, om man utreder frågan.
mot · H2021436 · 2014-11-07 00:00:00 — Föreningar är inte företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att tydliggöra skillnaden mellan ideell föreningsverksamhet och privat näringsverksamhet. Nästan alla ungdomar möter föreningsidrotten under uppväxten. Det skulle inte vara möjligt utan de 65 000 ideella ledare som finns inom idrotten. Att ersätta dem och nedlagda timmar med anställd personal skulle kosta upp mot 30 miljarder. En mycket liten del av idrottsföreningarna har anställd personal och hos de få som har det är det oftast uteslutande till administrativt arbete. blir det allt vanligare att myndigheter likställer ideella föreningar och privata företag. Det finns ett stort antal människor som engagerar sig i varje förening och varje lag. Bakom varje idrottande barn och ungdom finns det ledare, tränare, föräldrar, styrelser och arbetsgrupper. Det är människor som lägger sin lediga tid på att skapa bra förutsättningar för att ett lag och en klubb ska fungera. Barnen och ungdomarna som engagerar sig får själva hjälpa till med att samla in pengar till klubben och laget, och får social träning genom att samarbeta med andra. De får också lära sig hur en förening fungerar och kunskap om demokratins grundpelare. Tyvärr ser jag inte att föreningslivet får det stöd som det behöver från det offentliga samhället. Föreningslivet måste få vara en egen sorts organisation för att klubbarna ska få sin verksamhet att fungera. Som ideell förening är man momsbefriad. På samma sätt kan föreningarna inte omfattas av samma regler som gäller för det privata näringslivet. Då skulle inga hembakade kakor, korvar eller mackor kunna säljas i samband med matcher och cuper. Föreningslivet är bra ur många aspekter. Det ger våra barn och ungdomar möjlighet att utöva en idrott som de älskar och träffa kompisar med olika förutsättningar. är det bra för folkhälsan, ger kunskap om hur demokrati utövas i praktiken och skänker sammanhållning, glädje och laganda. Låt oss se till att föreningslivet får möjlighet att finnas kvar – både och .
mot · H2021437 · 2014-11-07 00:00:00 — Öka inslaget av geriatrik i läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inslagen av geriatrik bör stärkas i läkarutbildningen. Äldres hälsotillstånd har successivt förbättrats . I kan personer som är förvänta sig fler år med god hälsa än i andra jämförbara länder. Med ökande livslängd förskjuts vård- och omsorgsbehovet uppåt i åldrarna, men det blir inte kortare. Fler lever friska längre men tiden som sjuk är lika lång som . För att möta denna förändring anser vi att läkarutbildningen i bör utvecklas så att större hänsyn tas till den framtida demografiförskjutningen med en allt större och äldre åldersgrupp. Det finns en stor kunskapsbrist inom geriatriken vilket är oroväckande. För att komma tillrätta med denna brist så bör utbildningsinsatser sättas in så att kan hållas samman. Många äldre människor bor på landsbygden där tillgången till primärvård och läkare med en bra kunskap om ålderssjukdomar saknas. Det är inte ovanligt att man som vårdsökande enbart hänvisas till den läkarerfarenhet som finns på orten. Detta bör ses över så att det finns en större mångfald av läkare för att möta framtidens vårdbehov. Läkarutbildningen behöver utvecklas och förbättras i takt med att befolkningsstrukturen förändras. De äldre blir allt fler, vilket får till följd att läkarna behöver stärka sina kunskaper inom geriatriken för att möta framtidens behov.
mot · H2021438 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge befogenheter att leta efter stöldgods och misstänkta olagliga kontanter i samband med gränspassage. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inom EU verka för att ge tulltjänstemän befogenheter att leta efter stöldgods och misstänkta olagliga kontanter i samband med gränspassage. Bara ett begränsat antal varor har anmälningsplikt vid gränspassage till och från . Stöldgods som lämnar är ett flöde som inte har rätt att leta efter i samband med utresor från landet. Det är mycket troligt att en del av de varor som tillgripits genom brottsligt förfarande förs ut ur landet för omsättning i andra länder. Givetvis har vi sannolikt också ett inflöde av exklusivt stöldgods till från andra länder. Genom att ge befogenhet att genomföra kontroller i syfte att återfinna stöldgods torde vi försvåra avsättning. Vi skulle sannolikt också klara upp fler mängdbrott av mindre exklusiva varor i landet. Utredning av eventuell uppdagad brottslig verksamhet måste sedan ligga kvar hos polisen – även om det landar som ett brott mot en anmälningsplikt enligt en ny punkt i befogenhetslagen. Det förs även valuta in och ut över gränserna inom EU som tulltjänstemän ser i samband med andra kontroller. upplevs större summor som lite ”tveksamma” men har ingen möjlighet att göra något. Det är förmodligen vanligt att det ligger brott bakom flera av dessa fall. Dessa pengar skulle kunna röra sig om byten vid rån, det kan vara svarta pengar som ska tvättas i annat land och det kan vara kontanter som är knutna till skattebrott. finns det en EU-förordning som styr utförsel av valuta till tredjeland med anmälningsplikt då någon för ut större belopp än . Detta belopp i kontanter borde vara anmälningspliktigt även då de förs mellan EU-länder. Det är svårt att förstå varför någon i dagens elektroniska värld skulle behöva föra med sig kontanter över detta belopp mellan två stater eller ens inom landet. Skulle ovanstående förslag möta hinder genom EU:s direktiv (t.ex. om fri rörlighet) menar vi att regeringen måste ta initiativ till att denna lagstiftning ändras. Den fria rörligheten får inte skydda gränsöverskridande brottslig verksamhet.
mot · H2021439 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sms-lån. Många människor, framförallt ungdomar, riskerar att fastna i en lånekarusell som kan bli både ekonomiskt kostsam och personligt förödande för individen. Sms-låneärenden hos har ökat mycket och det finns en oroväckande ökning bland ungdomar. Det är relativt enkelt att starta sms-låneverksamhet och kontrollen av denna verksamhet har brister. Mycket höga räntor och avgifter gör det till en god affär för företag som har specialiserat sig på framförallt sms-lån. Vi vill med anledning av den här bakgrunden se över bestämmelserna kring sms-lån.
mot · H2021440 · 2014-11-07 00:00:00 — Ett hållbart arbetsliv i alla yrkesgrupper tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på arbetsmiljöarbetet och på forskning om ett hållbart arbetsliv för olika yrkesgrupper. Människor lever allt längre, och är friskare längre mycket tack vare utveckling av vår livsmiljö. En stor del av våra liv spenderar vi på våra arbetsplatser som har stor inverkan på vår hälsa. Möjligheten för människor att arbeta längre än till 65 har införts, och fler jobbar gärna längre, både av ekonomiska skäl och för att man trivs på arbetet. Behovet i samhället med att fler ska arbeta, och fler ska arbeta längre stöter på problem på grund av ökade risker och ohälsa på arbetsplatser. som fler kan tänka sig arbeta länge finns fortfarande yrkesgrupper där man inte orkar arbeta fram till pensionsåldern. Yrkesgrupper som städare, slaktare, undersköterska är exempel på yrken där ”förtidspension” är vanlig, och i grunden ligger ofta långa sjukskrivningar på grund av förslitningsskador. Antalet allvarliga olyckor inom t ex industrin ökar till följd av färre arbetsmiljöinspektioner, otydliga ansvar med underentreprenörer och en pressad situation för de arbetslösa, särskilt bland yngre som tar större risker för att visa sig arbetsvilliga när de får chansen till arbete. Förstärkt arbetsmiljöarbete och tydligare regler om vem som har ansvar för säkerheten är ett måste för att minska allvarliga olyckor, som i värsta fall leder till dödsfall. Ingen ska behöva offra sitt liv på jobbet. En annan växande problematik är de yrken där människor förväntas vara i ständig jour, jobbet äter sig in och möjligheten till återhämtning beskärs kraftigt. Antalet arbetslivsforskare har nästan halverats sedan lades ned, vilket är en förlust för såväl individen och företagen som samhället i stort. För att människor ska kunna vara friska på sitt arbete och kunna hålla fram till pension, och fortfarande efter det kunna leva ett gott liv behövs forskning på hur arbetslivet kan förbättras. Det finns ett behov av att såväl förstärka arbetsmiljöarbetet som jobba proaktivt med forskning kring hälsa och ohälsa på arbetsplatserna.
mot · H2021442 · 2014-11-07 00:00:00 — Förebyggande arbete mot stressrelaterade sjukdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande arbete mot stressrelaterade sjukdomar. Utbrändhet, utmattningsdepression, är ett uppmärksammat problem men utmattningsdepression som symtom är inget nytt. Den växande psykiska ohälsan bland unga, främst bland unga kvinnor, visar att vi står inför ett samhällsproblem där vi i vårt välfärdssamhälle möter nya svårigheter. Utökade möjligheter och krav på prestation och tillgänglighet står i skarp kontrast till avsaknaden av återhämtning och vila. De yttre och inre kraven ökar som våra möjligheter att välja begränsas, där viktiga val måste göras allt tidigare i livet, där ekonomiska resurser beskärs och utrymmet på arbetsplatsen för återhämtning och möjligheten att göra ett bra arbete minskar i takt med krav på effektiviseringar. Behovet av sjukvård kopplat till stress ökar kraftigt i vårt samhälle och unga människors psykiska ohälsa, framför allt bland unga kvinnor, är ett växande problem. Det leder till sänkt välbefinnande, lägre effektivitet, ökat mänskligt lidande och sänkt livskvalitet. De grupper som drabbas hårdast av stress är kvinnor och barn. Omkring två tredjedelar av både lång- och korttidssjukskrivna är kvinnor, och belastningen i kvinnors liv har ökat mer än för män. Parallellt med den ökade arbetsbelastningen har utrymmet för gemenskap och mänsklig kontakt minskat på många arbetsplatser. Den mest oroande trenden är den ökade stressen bland barn. Mer än hälften av barnen har åderförkalkningsförändringar i sina blodkärl. Så kallad åldersdiabetes upptäcks hos barn i allt lägre åldrar. Övervikt och fetma hos barn ökar liksom psykosomatiska besvär som magsmärtor och huvudvärk. Framför allt visar sig barns ökade stress som störningar i beteendet, till exempel aggressivitet, koncentrations- och inlärningssvårigheter, och i form av ångest och depression. Naturligtvis gäller här som i övrigt när det gäller åtgärder för hälsan att det alltid är enklare att förebygga än att behandla. Behovet av folkhälsoupplysning kring hur man förebygger stressrelaterade sjukdomar är stort. Många känner inte till kopplingen mellan de fysiska varningstecken som finns och att exempelvis stress kan leda till övervikt, hjärtproblem med mera. Att redan i tidig ålder få lära sig behovet av avkoppling och återhämtning tycks bli allt viktigare. Förmågan att lita och lyssna till sig själv och till sin kropp bör finnas med i undervisningen redan från tidig ålder. Ett behov av kunskap hos chefer och ledande personer på arbetsplatser för att skapa strukturer för återhämtning som i sin tur leder till effektivt utfört arbete och en friskare personal är ytterligare en del för att motverka den ökande psykiska ohälsan.
mot · H2021443 · 2014-11-07 00:00:00 — Lättläst för demokrati och inflytande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lättläst information är en viktig förutsättning för alla människors möjlighet till demokrati och inflytande. En fjärdedel av befolkningen är så kallade svaga läsare, av olika skäl och olika bakgrund. Gemensamt för alla är att deras rättigheter till delaktighet och inflytande underlåts genom att information som tillhandahålls av myndigheter och kommuner inte finns tillgänglig på lättläst svenska. Två av tre kommuner erbjuder till exempel inte lättläst webbinformation. Den som upplever sig ha möjlighet att påverka sin livssituation och sitt samhälle mår bättre än den som känner maktlöshet. En viktig del för att kunna känna sig delaktig och för att kunna påverka är tillgången till kunskap. Bara 8 av landets kommuner har till exempel en webbinformation som säkerställer kraven för lättläst svenska. Det finns också stora brister hos dem som har lättläst information. I första hand handlar det om att det är väldigt begränsat med tillgång till information men också om form, struktur och navigering. Inriktningsmålen för handikappolitiken –2016 lyfter inte ens fram behovet av lättläst skriftlig information över huvud taget. Mer och mer kommunikation mellan offentliga institutioner och medborgare sker via nätet, och därför är det av största vikt att dessa tjänster också erbjuds på lättläst svenska. Regeringen bör se över möjligheterna att förtydliga ansvaret för myndigheterna att göra sin information tillgänglig på lättläst svenska, och även överväga att lyfta frågan i Kommuner och Landsting som också bär ett stort ansvar för människors möjlighet till demokratiskt inflytande och till att ta del av de tjänster som erbjuds.
mot · H2021444 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska finnas ett statligt ansvar för att inte bara människor med diagnos utan även svaga läsare ska ha god tillgång till litteratur och information. Bättre läskunnighet är ett prioriterat mål inom EU, som menar att det är avgörande att kunna läsa för att få ett bra liv. Allt fler jobb kräver att man kan läsa bra. Medan läsning och skrivning är viktigare än någonsin i vår digitaliserade värld halkar vår läskunnighet efter; läskunnigheten hos landets fjärdeklassare har försämrats . Det visar den internationella undersökningen Pirls. Förbättrad läskunnighet leder till vinster för enskilda och för samhället och har stor betydelse för den personliga utvecklingen, möjlighet till delaktighet och inflytande samt är en nyckel till att etablera sig på arbetsmarknaden. Så många som en fjärdedel av landets befolkning är så kallade svaga läsare. Alla omfattas inte av diagnoser som till exempel dyslexi, men har svårigheter att ta till sig kunskap i skrift. Det är av största vikt att se till att även de som saknar diagnoser får det stöd och den hjälp man behöver, och att tillgången till lättläst både inom offentliga myndigheter, kommuner och landsting utvecklas men också att skönlitteratur, nyheter och andra skrifter finns tillgängliga och inte helt förlita sig på att en privatmarknad ska tillgodose dessa behov.
mot · H2021445 · 2014-11-07 00:00:00 — Ett hållbart ekonomiskt system tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att skapa ett ekonomiskt och socialt hållbart kreditsystem. Inställningen till lånade pengar har förändrats i på en, historiskt sett, . De flesta människor i är skuldsatta. Vi baserar en stor del av vår ekonomi på möjligheten att konsumera för lånade pengar, allt från bostad och utbildning till konsumtionsartiklar. I ett samhälle som förutsätter krediter är det viktigt att reglera kreditmarknaden men också att se över hur lagstiftningen fungerar när människor inte klarar sina krediter. Människor som hamnar i överskuldsättningsproblematik kan få hjälp med skuldsanering, men det gäller långt ifrån alla. Många av dem som blir evighetsgäldenärer råkar ut för problemet med försäljning av skulder. En skuld kan preskriberas efter ett visst antal år, detta för att det skall finnas en rimlig yttersta gräns för hur länge skulden kan krävas. Men i dagens system kan en skuld hållas levande i evighet, med hjälp av återkommande preskriptionsavbrott. Men det finns ett flertal bolag som köper upp gamla, preskriberade fordringar, medvetna om att gäldenärerna av olika skäl inte alltid klarar av att bestrida kravet. Då kan de få ett domstolsutslag och göra en gammal skuld levande igen. I infördes ett slags absolut preskription, för att minska antalet evighetsgäldenärer och hjälpa dem ur skuldfällan. Detta har också visat sig ge en positiv inverkan på kreditgivningen. Inkassobolagen köper även upp stockar med skulder för en bråkdel av det nominella värdet, för att sedan göra några försök att driva in skulderna, och säljer sedan vidare och får göra skatteavdrag på mellanskillnaden. Många blir så kallade evighetsgäldenärer på grund av dagens regler som innebär att de betalningar som en överskuldsatt gör i första hand räknas av mot räntor och avgifter. Det innebär att skulden minskar mycket lite och i värsta fall ökar. Det är ett stort problem för den som är överskuldsatt men också ett problem för samhället som inte gynnas av att människor lever i överskuldsättning och med de konsekvenser som det ger av bland annat ohälsa. Ett alternativ för att komma till rätta med detta kunde vara att begränsa eller stoppa räntan som en fordran är föremål för handläggning vid . I och med att samhället för att hålla uppe konsumtion behöver ett kreditsamhälle, krävs också ett regelverk för hantering av ett såväl ekonomiskt som socialt hållbart kreditsystem som gör det möjligt för människor som hamnat i skuldfällan att komma tillbaka till en hälsosam ekonomisk situation.
mot · H2021446 · 2014-11-07 00:00:00 — Möjligheter för sociala föreningar att söka ekonomiskt stöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över sociala föreningars behov och möjligheter att söka ekonomiskt stöd. Ideella organisationers arbete har en stor betydelse för samhället, för barn och unga, människor mitt i livet och för gamla. För att stimulera och underlätta engagemanget finns möjlighet för många organisationer att söka pengar för att kunna bedriva sin löpande verksamhet. Stödet kan vara kommunalt, regionalt eller via statliga medel genom olika fonder. Dessa stöd ställer ofta kravet att verksamheten ska omfatta en viss åldersgrupp eller vara inriktad på ett utvecklingsområde som samhället vill arbeta med. Många sociala föreningar som jobbar för att stötta utsatta människor, exempelvis personer med kriminell historia, olika typer av missbruk eller ekonomiskt utsatta, har svårt att hitta pengar att söka för den löpande verksamheten. Dessa föreningar har en viktig stödjande funktion och skapar mötesplatser för människor som kan hjälpa varandra att ta sig vidare i livet. Förutsättningarna för de sociala föreningarna ser mycket olika ut i landet. Det finns därför anledning att se över möjligheten att skapa förutsättningar för sociala föreningar att söka pengar för att underlätta deras viktiga arbete, oavsett var i landet de bedriver sin verksamhet.
mot · H2021447 · 2014-11-07 00:00:00 — Stöd och hjälp för medberoende tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inkludera hjälp och stöd till de medberoende i behandlingen av människor i missbruk. Drogberoende av olika slag är ett av vår tids största hälsoproblem. Mer än 500 000 svenskar beräknas vara alkoholberoende. 250 000 är beroende av lugnande eller smärtstillande medel och 40 000 är narkotikaberoende. Blandberoende har blivit allt vanligare och andelen kvinnor med alkohol- eller tablettberoende har ökat kraftigt . Detta gör att många familjer, anhöriga, vänner och arbetskamrater till de sjuka personerna berörs direkt eller indirekt. Man räknar med att det finns fyra till fem personer runt varje missbrukare som dras in i dennes sjukdomsyttringar och sjukdomsförlopp på ett eller annat sätt. Alla dessa närståendes lidanden har uppmärksammats förhållandevis dåligt. Forskning på deras problem har varit och är fortfarande endast sporadisk och mycket bristfällig. En make, maka eller ett barn till en aktiv missbrukare är medberoende i missbruket. Medberoende är man när man ställer upp och skyddar, ljuger och hjälper till så att missbrukaren kan få missbruka i fred. Eventuella rykten dementeras eftersom den medberoende inte ens själv förstår vad det handlar om. Ju mer den som är medberoende ställer upp, desto mer kan missbrukaren missbruka. Under en medberoendes fasad av kontrollerat beteende döljs nedstämdhet, oro och depression som ibland har lagrats av förnekelse, stöd till barnen och skydd av hela familjen från insyn av grannar, vänner, chefer och socialarbetare. Den långvariga psykiska pressen har lett till psykiska besvär i form av fobier, panikångest, tvångstankar och sömnsvårigheter. Listan kan göras lång. Om och när den beroende får hjälp tar samhället för givet att den medberoendes problem är lösta, men så är långt ifrån fallet. Den beroende har fått hjälp ut ur sitt missbruk och sitt beteende medan den medberoende är fast i samma mönster. Det saknas riktlinjer och bestämmelser som ger de medberoende rätt att få hjälp och stöd och de glöms ofta bort efter samhällets insats mot missbrukaren. Det borde vara en självklar del i varje verksamhet som bedriver behandling för missbruk att även inkludera de medberoende i sitt arbete och ge dem hjälp och stöd. Det skulle underlätta tillfrisknandet både för den som blivit drogfri och för dennes anhöriga.