mot · H2022454 · 2014-11-10 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi vill förbättra kvaliteten och öka tillgängligheten i vården. Människor ska kunna åldras tryggt, och makten att själv bestämma över sitt liv ska inte begränsas bara för att man blir äldre. Genom Alliansens valfrihetsreformer har beslut flyttats från politiker till enskilda människor som fått mer makt över sin vardag. Det har aldrig satsats så mycket på välfärden än vad som gjordes under Alliansens regeringstid. Vi har kortat köerna i sjukvården, stärkt valfriheten och infört en lagstadgad värdegrund i äldreomsorgen. Vi vill fortsätta säkra att människor över hela landet möter en trygg hälso- och sjukvård som håller bra kvalitet. Vi vill stärka förutsättningarna för människor att leva ett rikt liv också . Alla barn ska ha trygga uppväxtvillkor och det ska finnas goda förutsättningar för familjers frihet och ekonomiska trygghet. Vi vill därför fortsätta bygga med en bra välfärd på lika villkor för alla. anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt förslaget i tabell 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett för kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att oftare bör väcka frågan om huruvida familjehemsplacerade barn bör bli föremål för vårdnadsöverflyttning eller adoption. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn i syfte att stärka skyddet mot umgängessabotage. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förebygga och minska psykisk ohälsa bland barn och unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett krav på att kommunerna erbjuder föräldrar deltagande i minst ett föräldrastödsprogram under barnets uppväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kömiljarden bör utvecklas till en samordnings- och tillgänglighetsmiljard. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förkorta väntetiderna inom cancervården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påbörja arbetet med att samla viss avancerad cancervård på ett mindre antal sjukhus för att höja kvaliteten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en nationell kunskapsguide för vårdens personal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett prestationsbaserat stimulansbidrag för kommuner och landsting som sluter överenskommelser för en förbättrad vård och omsorg om äldre. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell demensplan med syfte att främja ökade kunskaper om demenssjukdomar och spridningen av kunskaperna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att landstingen bättre ska kunna planera för sin kompetensförsörjning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnmorske- och specialistsjuksköterskeutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka patientens ställning ytterligare genom att etablera en digital tjänst – Hälsa för mig – där den enskilde enkelt ska kunna samla och spara information om sin egen hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kartlägga kunskapsläget och ta fram vägledningar och utbildningsmaterial med inriktning på aktivering av äldre, tidig upptäckt och behandling av psykisk ohälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över kunskapsläget vad gäller rehabilitering och hemsjukvård bland äldre. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äldre människors delaktighet i kulturlivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kommuner bör ges möjlighet att erbjuda trygghetsboende eller särskilt boende utan biståndsbedömning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare stärka den enskildes inflytande över omsorgens innehåll genom en förenklad biståndsprövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kommuner ska vara skyldiga att erbjuda plats i ett trygghetsboende – en äldreboendegaranti – för alla som är och har beviljats hemtjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringsstödet till trygghetsboende och särskilt boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Inspektionen för vård och omsorg () ska utveckla sin tillsyn till att även omfatta hur kommunerna fullgör sin egenkontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en möjlighet till s.k. framtidsfullmakter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omvårdnadslyftet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ledarskapsutbildningen för chefer i äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fritidspengen för barn i ekonomiskt utsatta familjer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vårdvalet i primärvården ska vara kvar i sin nuvarande form. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återuppta arbetet med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälso- och sjukvården för personer med kroniska sjukdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt måltidslyft som riktar sig till äldreomsorgen och förskolan där huvuddelen avsätts för äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetenscentrumet för måltider i vård, skola och omsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett krav på att kommunerna tillhandahåller valfrihet för äldre, antingen genom upphandling, ramavtal eller LOV. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsammans med huvudmännen utveckla ett system för att stärka kommunernas egenkontroll av verksamhet i såväl som privat regi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad kvalitet och uppföljning genom att utveckla bättre bedömningsverktyg, såsom e-hälsa, öppna jämförelser och ett bedömningsstöd för handläggare i syfte att bättre kartlägga anhörigas behov och situation vid en biståndsbedömning. , , liberalernas och förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Avvikelse från regeringen (A) Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Bidrag för mänskliga vävnader och celler Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Inspektionen för vård och omsorg , , liberalernas och förslag till anslag till 2018 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg –200,0 –410,0 –410,0 –410,0 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden –3,0 –79,0 –81,0 –81,0 Bidrag för mänskliga vävnader och celler –1,7 –2,0 –2,0 –2,0 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning –444,0 –992,0 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken –911,8 –636,8 –362,8 –1,7 –1,9 –1,9 –1,8 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning –5,0 –6,0 –6,0 –6,0 Inspektionen för vård och omsorg Stärkta insatser för de ekonomiskt mest utsatta hushållen Bland de ekonomiskt och socialt mest utsatta finns de hemlösa. Alliansen har arbetat målmedvetet med att stärka kunskapen om och hjälpinsatserna till hemlösa och de som ligger i riskzonen för hemlöshet. Bland annat har en hemlöshetssamordnare arbetat för att främja ett mer aktivt arbete och sprida fungerande metoder mot hemlöshet i kommunerna. En slutsats från arbetet är att alla kommuner i vilka det finns hemlöshet bör arbeta utifrån modellen ”Bostad först”. Metoden utgår från att se bostaden som ett grundläggande behov för alla, oavsett problem som personen ifråga brottas med. Utifrån detta erbjuds personen frivilliga och individuellt anpassade stödåtgärder. Alliansen vill fortsätta arbetet mot hemlöshet. Inte minst måste vräkningar av barnfamiljer förebyggas så långt det går. av barn bor i hushåll som får ekonomiskt bistånd. Statistiken visar även att barn och unga i ekonomiskt utsatta familjer är underrepresenterade i organiserade fritidsverksamheter. Därför är det viktigt att de får samma förutsättningar att utöva fritidsaktiviteter som andra barn. Vi anser precis som , (), Kommuner och Landsting (SKL), och andra remissinstanser att regeringens avisering om att ta bort fritidspengen är helt fel väg att gå. Alliansen vill fortsätta med denna satsning för att stärka möjligheten för barn i dessa familjer att få en aktiv fritid. Stärkt skydd för utsatta barn Alla barn har rätt till en trygg uppväxt. För de flesta barn i vårt land utgör föräldrarna och familjen tryggheten i tillvaron. Alliansregeringen har tagit fram en nationell strategi för föräldrastöd med syftet att via föräldrar främja barns hälsa och positiva utveckling och maximera barnets skydd mot ohälsa och sociala problem. Men det finns också föräldrar som inte förmår att ta sitt föräldraansvar eller som behöver mer omfattande stöd i sitt föräldraskap. När omsorgen sviktar och familjens nätverk inte räcker till har kommunernas socialtjänst det yttersta ansvaret att se till att barn som far illa får en så trygg uppväxt som möjligt. Alliansregeringen har genomfört flera omfattande reformer för att stärka stödet och skyddet för barn som far illa. Detta arbete måste fortsätta och genomsyras av ett barnrättsperspektiv i enlighet med . och dess medarbetare utför ett viktigare och svårare arbete än de ibland får erkännande för. Att ytterligare stärka professionens ställning, kompetens och auktoritet i det arbetet är därför en viktig politisk uppgift. Genom stöd och handledning och möjligheter till specialist- och vidareutbildning stärks kompetensen hos personalen i den sociala barn- och ungdomsvården. För att barn och unga som behöver hjälp snabbt ska få stöd, behövs väl fungerande samordning mellan olika aktörer. Skola, socialtjänst, polis och barn- och ungdomspsykiatri har ett gemensamt ansvar. Även de ideella organisationerna har en viktig roll och kompletterar det stöd som kommuner och olika myndigheter ger. insatser bör bygga på frivillighet, men när ett barn misstänks fara illa och föräldrarna inte vill ta emot stöd, behövs fler möjligheter. När det gäller våld mot barn bör ytterligare insatser ske för att förebygga, upptäcka och motverka att barn utsätts för våld. Det offentligas ansvar är särskilt stort för barn som har placerats utanför sin egen familj. Det är angeläget att stabilitet och långsiktighet kan säkerställas för placerade barn. Vårdnadsöverflyttning och möjligheten till adoption ska övervägas när placeringen pågått . Vid alla sociala insatser som berör barn ska barnet ha rätt att framföra sin åsikt och det ska vara en del av beslutsunderlaget. Ytterligare reformer behövs för att säkerställa att familjehem och hem för vård och boende håller högsta möjliga kvalitet. Vi vill inrätta ett för kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Vi anser även att oftare bör väcka frågan om huruvida familjehemsplacerade barn bör bli föremål för vårdnadsöverflyttning eller adoption. En översyn bör göras i syfte att stärka skyddet mot umgängessabotage. Satsning mot barns och ungas psykiska ohälsa Allt fler 15-åringar besväras av nedstämdhet och sömnproblem. Oro och ängslan är vanligast bland flickor och unga kvinnor. Alliansen vill genomföra en bred utredning och satsning för att kartlägga och undersöka orsakerna till den ökande psykiska ohälsan samt komma med förslag till åtgärder. Vi vill ta fram en handlingsplan med bland annat förebyggande åtgärder. Väntetiderna till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) är generellt sett relativt korta, även om skillnader finns runt om i landet. Till detta har bland annat överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) och prestationsbaserade medel bidragit. Fokus framöver bör ligga på att öka tillgängligheten till förebyggande arbete och den så kallade första linjen (primärvården, elevhälsan, ungdomsmottagningar). Större och mer samordnade insatser krävs. Föräldrar, socialtjänst, skola/elevhälsa, BUP och övrig sjukvård behöver samarbeta bättre. Målsättningen är sammanhållna förebyggande insatser som de aktörer som är involverade i barnets vardag deltar i och bidrar till. Föräldrar spelar en stor roll i barnens liv och kan vara i behov av stöd i sin viktiga roll. Den tidigare alliansregeringens PRIO-projekt pekar på föräldrastöd som en metod som har god evidens. En stor del av dagens föräldrastödinsatser fokuserar på de mindre barnen och nyblivna föräldrar. Detta är bra eftersom forskning talar till förmån för tidiga insatser. ser vi ökande problem med psykisk ohälsa och oro bland våra tonåringar. Det finns goda förutsättningar att bygga vidare på de erfarenheter som gjort genom den nationella strategin på området. Det finns också en efterfrågan bland föräldrar om att kunna få prata och rådgöra med någon om föräldrarollen och barnets utveckling. Föräldrastödsprogram har visat sig ha god effekt och tillgången till föräldrastöd behöver öka. Vi vill satsa totalt för att förebygga och minska psykisk ohälsa bland barn och unga. Denna satsning ska bidra till att öka kunskaperna om barns och ungas psykiska ohälsa, öka tillgängligheten till stöd och vård, samt öka samverkan mellan skola, sjukvård och socialtjänst när det gäller barn och unga med psykisk ohälsa. Vi vill införa ett krav på kommunerna att erbjuda föräldrar deltagande i minst ett föräldrastödsprogram under barnets uppväxt. Vi vill även stärka elevhälsan inom ramen för satsningen mot barn och ungas psykiska ohälsa. Kvalitet och tillgänglighet i en sjukvård för alla I takt med att vi lever och kan behandla allt fler sjukdomar förändras kraven på hälso- och sjukvården. Alliansens utgångspunkt är en sjukvård präglad av kvalitet och tillgänglighet för alla. Skillnader i kvalitet eller tillgänglighet mellan regioner eller utifrån till exempel kön eller utbildningsbakgrund ska motverkas. har tillgången till vård förbättrats. Köerna har kortats och vi har sett en kraftig ökning av antalet vårdcentraler och generösare öppettider. Kvaliteten i sjukvården har också stärkts och patienterna är mer nöjda med vården. är ett av världens bästa länder på sjukvård. Vi satsar mer resurser än tidigare på vården. Det finns fler aktiva läkare och sjuksköterskor än någonsin, och vi utbildar dessutom fler än . Apoteksreformen har inneburit fler apotek, bättre service och att vi kan köpa receptfria läkemedel i mataffärer och bensinstationer. Ökad tillgänglighet och bättre kvalitet Trots kortare köer är det alltför många som fortfarande upplever att det kan vara svårt att komma i kontakt med sjukvården. Vissa landsting klarar inte heller kraven i den nationella vårdgarantin och det är stora skillnader mellan landstingen. Medan väntetiderna i vården har kortats väsentligt är bristande samordning och samverkan inom och mellan vårdgivare ett problem i dagens hälso- och sjukvård. Därför behöver kömiljarden utvecklas, bl.a. vad gäller tidsgränser och för att omfatta hela vårdkedjan. Den nya regeringen har aviserat att de vill ta bort kömiljarden då de anser att systemet leder till undanträngningseffekter och missgynnar återbesökspatienter. För att dra den slutsatsen krävs starkare evidens och bättre långtidsstudier. Den tidigare alliansregeringen gav därför Myndigheten för vårdanalys i uppdrag att återkomma med en analys kring effekterna av den nationella vårdgarantin och kömiljarden, med en fördjupad analys huruvida reformerna orsakat så kallade undanträngningseffekter. Till skillnad mot regeringen vill vi fortsätta att satsa på kömiljarden och utveckla den till en samordnings- och tillgänglighetsmiljard. Förutom att fortsatt främja tillgänglighet och korta köer ska den också öka huvudmännens förutsättningar och drivkrafter att skapa mer sammanhållna vårdkedjor och öka vårdgivarnas helhetsansvar för patienten. Vårdvalet inom primärvården har inneburit en stor och positiv förändring när det gäller tillgänglighet, innovationsfokus och effektivitet. Flera hundra nya vårdcentraler har etablerats och på platser som haft någon mottagning. Men är primärvårdens andel av den öppna vården låg jämfört med många andra länder och primärvården kommer ofta sämre ut än den specialiserade vården i utvärderingar. Vi vill därför driva på kvalitetsutvecklingen inom primärvården. Vi anser att regeringens ambitioner att avveckla vårdvalet i är förödande. Patientens valfrihet blir i praktiken beroende på viljan i det enskilda och ojämlikheterna över landet till vård för patienten riskerar att förstärkas ytterligare. Därför anser Alliansen att vårdvalet ska vara kvar i dess nuvarande form. Vi anser också att det behövs ytterligare reformer för att stärka patientmakten. Bland annat bör reformer för ytterligare valfrihet övervägas. Utvärderingar har visat på stora regionala skillnader inom cancervården. Genom ökade riktade resurser och genom att samla kompetensen vill vi stärka jämlikhet och kvalitet i cancervården. Vi vill satsa 500 miljoner –2018 på att förkorta väntetiderna inom cancervården och på en ökad kvalitet i allmänhet. Satsningen ska även bidra till snabb diagnos och förebyggande insatser. Vi anser det viktigt att samla viss avancerad cancervård på ett mindre antal sjukhus för att höja kvaliteten. En särskild utredare har fått i uppdrag att se över hur den högspecialiserade vården kan utvecklas genom en ökad koncentration. Utredningen ska vara klar och bidra till förbättrade vårdresultat och på så vis också en mer jämlik vård. En viktig förutsättning för en högkvalitativ vård är spridningen och tillämpningen av bästa tillgängliga kunskap. Det ska inte bero på var vårdgivaren arbetar vilken tillgång som finns på evidensbaserad kunskap. Samlad kompetens kan också leda till ett bättre resursutnyttjande. Bättre kunskapsunderlag kan bidra till ökad patientsäkerhet, effektivare resursutnyttjande och ökad jämlikhet. Vi vill inrätta en nationell kunskapsguide för vårdens personal. Stärk vården av äldre Människor med stora behov ska känna sig delaktiga i sin egen vård. Den tidigare alliansregeringen har kraftsamlat för att förbättra omhändertagandet av de mest sjuka äldre, bland annat genom ekonomiska incitament för samverkan. Målet har varit att få omsorgen och vården att samverka bättre och att använda resurserna mer effektivt så att vården och omsorgen i högre grad utgår från patienternas behov. Bland annat har detta resulterat i säkrare läkemedelsanvändning för äldre och bättre vård i livets slutskede. För en äldre person med många olika symtom och diagnoser kan kontakterna med olika huvudmän, verksamheter och personalkategorier ändå vara svåra att överskåda. De mest sjuka äldre har många olika kontakter i vården och omsorgen, vilket kan medföra lägre kvalitet för patienten och högre kostnader för vården totalt. Här finns förbättringspotential vad gäller samverkan mellan kommuner och landsting. Kontinuitet i vård- och omsorgskontakterna är också viktigt. Vi vill införa ett prestationsbaserat stimulansbidrag som ska utgå till landsting och kommuner som sluter en regional överenskommelse om samverkan för en förbättrad vård och omsorg om äldre. De människor som drabbats av demenssjukdom är särskilt utsatta. En välfungerande demensvård är därför en av grundförutsättningarna för en fungerande äldreomsorg. Detta kräver i sin tur kompetent, välutbildad och välmotiverad personal. Forskning på demensområdet har visat att relationen till vårdpersonalen är bland det allra viktigaste i vården av demenssjuka. Därför bör medarbetarna i vård och omsorg ges både tid och resurser och specifik kunskap om demenssjukdomar för att de ska kunna skapa en så bra demensvård som möjligt. Vi vill ta fram en nationell demensplan i syfte att främja ökade kunskaper om demenssjukdomar och spridningen av kunskaperna. Den ska dessutom bidra till en effektivare användning av befintliga resurser t.ex. genom forskningssamarbeten, framtagande och spridning av bättre verktyg för arbetet vid t.ex. utredning och diagnostik, i vård och omsorg eller för stöd till anhöriga. Dessvärre har vänsterregeringen beslutat att lägga ned den pågående som tillsattes av Alliansen . Svensk vård och omsorg om äldre står inför betydande utmaningar under de närmaste decennierna. Behovet av insatser kan komma att öka väsentligt, vilket förväntas medföra en samhällsekonomisk utmaning. behöver kommuner och landsting utveckla vård- och omsorgsinsatserna på ett sätt som ger den enskilde mer inflytande, trygghet och självbestämmande över den egna tillvaron. Därför gav alliansregeringen en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till åtgärder som främjar äldres hälsa, trygghet och självbestämmande. Vi beklagar att regeringen inte anser att dessa frågor är av större vikt och att de nu väljer att lägga ned arbetet. Utbilda fler läkare och sjuksköterskor På vissa ställen i landet råder det brist på läkare och sjuksköterskor, trots att har 3 500 fler läkare och 5 200 fler sjuksköterskor än 2006. Det är bra att regeringen precis som Alliansen vill fortsätta bygga ut läkar- och sjuksköterskeutbildningarna. Däremot riskerar kvaliteten i undervisningarna äventyras då regeringen inte avsätter medel i samma utsträckning som behövligt. Alliansen vill fortsätta bygga ut läkarutbildningen och sjuksköterskeutbildningen. Möjligheterna att rekrytera utbildad personal är avgörande för att hälso- och sjukvården ska kunna ge en god och säker vård och omsorg. Vi vill vidta åtgärder för att landstingen bättre ska kunna planera för sin kompetensförsörjning. Vi vill även utöka antalet platser på barnmorske- och specialistsjuksköterskeutbildningarna. Folkhälsan i utvecklas positivt och medellivslängden fortsätter öka. Ändrade levnadsvanor mot ett hälsosammare liv gör att fler kan hålla sig friska längre. Alliansen har gjort satsningar på bland annat hälsocoacher och läkemedelsgenomgångar. Det finns också goda exempel på landsting som erbjuder hälsosamtal och därmed ger människor bättre förutsättningar att känna delaktighet och motivation att vid behov ändra sina levnadsvanor. vill Alliansen satsa på en nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Den syftar bland annat till utveckling av innovativa metoder för patientmedverkan samt verktyg för aktiv egenvård. Inom satsningen ges också stöd till primärvårdens sjukdomsförebyggande arbete. finns det dock hälsovinster att göra genom förebyggande arbete.