ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022344 · 2014-11-10 00:00:00 — Skolskjutsar för unga med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolskjutsar för unga med funktionsnedsättning. Fungerande skolskjutsar för alla barn och unga som så behöver ser vi som en närmast självklar rättighet. Men när det kommer till dem som har en funktionsnedsättning så ser det plötsligt annorlunda ut. Elever med funktionsnedsättningar har endast garanterad rätt till skolskjuts i förhållande till den skola som kommunen anvisar. Om kommunen anser att den skola som en elev med funktionsnedsättning själv valt medför ”organisatoriska eller ekonomiska svårigheter” för kommunen så kan önskemålet om skolskjuts för eleven i princip avslås. Detta innebär en allvarlig inskränkning i rätten till det fria skolvalet för ungdomar med funktionsnedsättning, vilket torde vara ett i strid mot rättighetslagar och inte minst även i fokus för en trolig kommande förändring av diskrimineringslagstiftningen vad gäller möjligheten för tillgänglighet till samhällets funktioner för alla. Ett särskilt problem när det gäller skolskjutsar berör unga med funktionsnedsättning som börjar på gymnasiet. Dessa är då hänvisade enbart till färdtjänstfunktion med betydande merkostnader för samhället eftersom de per definition kan ta del av skolskjutssystemet. Till yttermera visso är den stelbenta lagstiftning som möter unga med funktionsnedsättningar och deras rätt till skolskjuts centrerad kring familjen. Kommuner är inte skyldiga att tillgodose skolskjuts från två olika adresser, ifall den ena adressen finns i en annan kommun. Följden av detta blir att unga personer med funktionsnedsättning får begränsade möjligheter att röra sig fritt, ifall vårdnadshavarna separerar och den ena väljer att bosätta sig i en annan kommun. Av olika, men ofta ansvarskännande, skäl väljer inte sällan separerade föräldrar att bo i närheten av varandra när de har minderåriga barn. Om nu barnet har en funktionsnedsättning och denna bor i en storstadsregion med täta geografiska gränser mellan kommunerna, så kan man i praktiken bli av med möjligheten till skolskjutsrättigheten om den ena föräldern bor strax intill men i en annan kommun. Detta är en orimlig situation som måste regleras i en bättre lagstiftning till förmån för alla unga med funktionsnedsättning med krav på rätten till skolskjuts i förhållande till såväl deras som de som har vårdnadens faktiska behov för att detta fungerar även vid delat boende. Finn (M)
mot · H2022349 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åldersdiskriminering. Åldersdiskriminering fortsätter att vara ett problem för det svenska samhället. Detta trots att den numer samlade diskrimineringslagstiftningen redan vid införandet tydliggjorde att ålder utgör en diskrimineringsgrund. Efter lagens tillkomst mottog Diskrimineringsmannen (DO) många anmälningar som dock alltför ofta lagts ned då de saknade lagskydd i den då gällande diskrimineringslagstiftningen. Huvudorsaken var att i lag reglerad åldersdiskriminering inledningsvis begränsade sig till arbetsliv och utbildning, det vill säga de som är äldre än pensionsålder eller över en ålder för möjligheten att påbörja en utbildning fortsatt kunde diskrimineras hur som helst utan att DO kunde något göra. Alliansregeringen vidtog därför ett förbättrat lagskydd mot åldersdiskriminering i sin proposition 211/2012:159 som antogs . Här utvidgades antalet samhällssektorer som berör åldersdiskriminering till betydligt flera, vilket i grunden har varit väldigt bra. Men verkligheten visar att kontraproduktiv åldersfixering fortfarande 2014 föreligger i vårt samhälle. Det är därför av stort värde att regeringen skyndsamt följer upp diskrimineringslagens tillämpning vad gäller åldersdiskriminering. Skulle det visa sig att så är fallet bör regeringen lika skyndsamt återkomma till med förslag på hur detta förhållande kan åtgärdas. är nämligen ett land med en snabbt åldrande befolkning. Den naturliga konsekvensen av detta är att vi kan förutse att fler äldre än tidigare kommer att vara tvungna att vara engagerade i samhällsproduktionen så att välfärden och annan viktig samhällsservice kan tryggas på . I detta perspektiv blir en fortsatt negativ åldersfixering till direkt skada för landets välmående. Finn (M)
mot · H2022351 · 2014-11-10 00:00:00 — Möjligheter för ett Natomedlemskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna för ett Natomedlemskap. Det ökade svenska samarbetet med västvärldens gemensamma försvarsorganisation har visat ett växande stöd i folkopinionen. Inte minst den ökade aggressionen från med upprepade kränkningar av svenskt luftrum av ryskt stridsflyg i vårt sydöstliga område. Detta parat med annektering av delar av och den allmänna oro detta skapar även i vårt omedelbara närområde, inte minst , ökar anledningen för att se över möjligheterna för att ansöka om ett svenskt Natomedlemskap. är ett för litet land med en för liten egen försvarsförmåga för att enbart lita till den forna doktrinen om neutralitet i fred för alliansfrihet i krig. Av de val som står till buds förefaller en anslutning till den västliga försvarsorganisationen som det enda rimliga för att ytterligare trygga vårt lands säkerhet i händelse av att den oroande säkerhetsutvecklingen vi nu ser fortsätter, vilket på inget sätt kan uteslutas. Att Natos ledarskap under de senare perioderna ansvarats för av först och ytterligare för att en anslutning även för till denna organisation knappast kan ses som ett vågspel i dagens säkerhetspolitiska läge, tvärtom. Genom att dessutom genomfört en stor omorganisation av försvaret är det än mer påkallat att denna nya organisation kan ges tid till omställning under skydd av den trygghet som en Natoanslutning kan medföra. Jag önskar därför att ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om att se över möjligheterna för att ansöka om ett svenskt medlemskap i . Finn (M)
mot · H2022354 · 2014-11-10 00:00:00 — Översyn av ordningen för gode män tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för gode män. Funktionen ”god man” är viktig både för den som själv är i behov av en sådan ställföreträdare och för samhället för att ansvarsfullt värna personers rättigheter när man själv är ur stånd att göra detta. Problemet är att det varken finns heltäckande statistik på hur många gode män det finns och hur deras uppdrag är fördelade, eller ett regelverk som tillräckligt tydligt styr upp lämpliga krav att ställa på denna funktions förutsättningar. För att avhjälpa det första problemet med avsaknad av statistik har regeringen förtjänstfullt tillsatt en utredning som för tillfället ser över hur sådan information kan tas fram. Men oavsett att man inte har någon överblick av systemet med god man och hur deras uppdrag ser ut, bland annat på grund av att överförmyndarna i respektive kommun inte har information om en god man har uppdrag i flera kommuner, så kvarstår problemet att när bättre statistiskt underlag förhoppningsvis är på plats att systemet med gode män sannolikt kräver ett omarbetat regelverk som stärker de enskilda personernas rättigheter som är beroende av funktionen. Det finns exempel på personer som delat en god man med 60 andra personer. Så många uppdrag förefaller det orimligt att man kan ta på sig, och det aktuella fallet påvisar att man som god man inte har möjlighet att tillvarata alla sina uppdrag så att var och en garanteras ett rimligt stöd för sin situation med rådande ordning. Flera patient- och anhörigföreningar har reagerat starkt på att det saknas ett tydligt regelverk som styr upp förutsättningarna för god man-funktionen. Jag föreslår därför att regeringen överväger möjligheten att se över det rådande regelverket för gode män, och att ger regeringen detta tillkänna. Finn (M)
mot · H2022355 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fortsatt verksamhet för de tre Medelhavsinstituten. Regeringen föreslår nu i sin budget att utan föregående utredning avsluta finansieringen av Medelhavsinstituten . Ansvarigt statsråd har därefter förklarat att det inte ska uppfattas som ”ett skarpt förslag”. De tre Medelhavsinstituten i , och är till övervägande del statsfinansierade. Den basfinansiering som det hittillsvarande statsanslaget ger är en nödvändig förutsättning för att instituten också ska kunna söka anslag för forskning från andra källor, både nationellt och internationellt. Om anslaget skulle dras in innebär det att instituten måste läggas ned. De tre instituten har ett stort vetenskapligt och kulturellt värde för . De äldre instituten i och har bland annat varit bas för en mångårig och högklassig arkeologisk verksamhet i och men de har också utvecklats till att bli alltmer betydelsefulla för forskare inom andra humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen. De har också nära samverkat med den svenska utrikesförvaltningen och i praktiken fungerat som berörda ambassaders kulturavdelningar. Institutet i är ännu närmare knutet till utrikesförvaltningen eftersom det ligger på anrik svensk mark tillsammans med det svenska generalkonsulatet. är ett geopolitiskt oerhört viktigt land i en region dit världens blickar alltmera riktas och där konsekvenserna av konflikter och migrationsströmmar är alltmer märkbara. Institutet är en unik svensk forskningsmiljö i och en internationell mötesplats av rang. För samtliga institut gäller att de i flera olika avseenden regleras genom avtal med respektive regeringar. De har också bibliotek och samlingar som tillhör ett ovärderligt svenskt kulturarv. Instituten i och är huvudmän för viktiga svenskanknutna kulturmiljöer i respektive och institutet i främjar även svenska forskare som behöver en bas för studier kring och . Regeringens förslag i budgetpropositionen skulle vara ännu en signal om att sluter sig och minskar sina insatser för svensk kultur och utbildning i utlandet. Det går stick i stäv med vad som i en globaliserad tid behöver fokuseras för att stärka och den svenska konkurrenskraften. Mot den bakgrunden föreslås att regeringen får i uppdrag att säkerställa att Medelhavsinstituten ges möjlighet att bedriva en verksamhet av samma omfattning som hitintills. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H2022357 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den nordsvenska brukshästens gynnsamma bevarandestatus och nationella åtgärder som säkerställer dess fortlevnad och utveckling i . Den nordsvenska hästen är tillsammans med gotlandsrusset och den svenska ardennerhästen enda inhemska hästras. Beroende på varierande förhållanden i vårt avlånga land har hästen uppträtt i ett flertal lokala stammar, vilka utgör underlaget till dagens nordsvenska häst. Det är en medelstor kallblodshäst med mycket goda bruksegenskaper och kännetecknas av att vara energisk, uthållig, lättfödd, hållbar, fruktsam, lugn och pålitlig. Den nordsvenska hästens ursprungliga användningsområde har i första hand funnits i skogs- och jordbruket och inom militärväsendet. När motoriseringen på allvar genomfördes minskade behovet av draghästar drastiskt. Efterfrågan sjönk och priserna dalade, vilket medförde att allt färre ston fördes till hingst och antalet födda föl gick ned. Denna trend har fortsatt och de senaste årens låga betäckningssiffror ställer frågan på sin spets om rasens fortsatta existens. har infört stöd för att stötta avelsarbetet. Det handlar om fölbidrag, hingstutbildningsmedel och ekonomiskt stöd till hingstpremieringar. Detta är bra, men betydligt mer kan och behöver göras för att stärka den nordsvenska hästens förutsättningar i . Den nordsvenska hästen har inte bara ett kulturhistoriskt värde, den är också en smidig och användbar allroundhäst med stora möjligheter att finna nya användningsområden. Den passar till all slags körning för såväl vardag som högtidliga tillfällen och kan användas till westernridning, hoppning, dressyr och fälttävlan. Med sitt goda terrängsinne är den också användbar inom turismnäringen till turridning, uteritter och som ridskolehäst. Svenska staten har visat starkt engagemang för olika djurarters överlevnad i . Därför borde det vara lika viktigt med en nationell målsättning och lägstanivå för en gynnsam bevarandestatus för den nordsvenska brukshästen samt en nationell utvecklingsstrategi förenat med konkreta åtgärder som tryggar den nordsvenska brukshästens fortlevnad och användbarhet. Svenska kommuner bör också engageras mer så att användandet av nordsvenska hästar ökar vid skötsel av offentligt ägda skogar, parker och grönytor. En ytterligare åtgärd vi föreslår är att staten möjliggör så att den nordsvenska brukshästen kan räknas som djurenhet vid utbetalning av miljöstöd och kompensationsbidrag.
mot · H2022359 · 2014-11-10 00:00:00 — Gör dataspelsberoende till en psykiatrisk diagnos tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta socialtjänstlagen omfatta dataspelsberoende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att i diagnostiska sammanhang likställa dataspelsberoende med ett psykiskt tillstånd. Spelberoende är ett välkänt fenomen som räknas som ett psykiskt tillstånd på samma sätt som alkohol- eller narkotikaberoende. Detta gör att människor som hamnar i ett spelberoende kan söka vård och stöd för sitt missbruk. Detsamma gäller dock inte för dataspelsberoende, en form av spelberoende som ofta drabbar unga. Alla former av spelberoende fungerar på samma sätt. Trots att inga substanser tillförs kroppen så triggas hjärnans belöningssystem på samma sätt som vid ett drogberoende, oberoende av om du spelar poker eller dataspel. Dataspel är för många unga ett sätt att umgås som genom sin konstruktion skapar ett belöningssystem som direkt ger bekräftelse. Många klarar av att begränsa detta spelande medan andra inte gör det. Barn och ungdomar som inte mår bra, på grund av till exempel prestationsångest eller mobbning, kan i dataspelen hitta en annan värld att ta sin tillflykt till. Konsekvensen av att dataspelsberoende inte är klassat som ett psykiskt tillstånd blir att det finns små möjligheter till hjälp för ungdomar som glider in ett beroende som kan resultera i såväl psykisk som fysisk ohälsa. Frågan anses vara föräldrarnas ansvar, vilket i praktiken leder det till att personen som lider av beroendet inte får den vård som krävs när situationen kräver det. Eftersom tillståndet inte är en klinisk diagnos finns ingen statistik att tillgå vad gäller antalet som lider av detta, men allt fler röster höjs från såväl föräldrar som läkare. Möjligheten att skriva in dataspelsberoende i socialtjänstlagen bör ses över.
mot · H2022361 · 2014-11-10 00:00:00 — Trakasserier på sociala medier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för ett samarbete på EU-nivå för att motverka trakasserier på nätet. Internet är ett gränslöst universum. Här möter vi människor från andra sidan världen, håller kontakt med vänner, familj och har möjlighet att flytta med oss kontoret nästan var som helst. Nätet erbjuder en mängd möjligheter, men det gränslösa erbjuder också negativa krafter en väg in i våra liv. har en mängd uppmärksammade fall kommit fram i , där nätet använts för att trakassera och förstöra människors liv. TV-programmet ”Nättroll” har visat hur långt människor tillåter sig att gå när de tror sig vara skyddade bakom anonymitetens slöja. I dessa fall har både förövare och offer funnits i , men nätets gränslösa konstruktion öppnar för möjligheten att sitta i och trakassera någon i . Vår ungdomsgeneration växer upp i en gränslös värld, vi är skyldiga dem att även arbeta för ett gränslöst skydd. Därför uppmanar jag regeringen att på EU-nivå ta initiativ till ett samarbete om ungas liv på- och möjlighet till skydd mot trakasserier och övergrepp på nätet. Det kan handla om att komma fram till en samsyn inom EU om var gränsen för vad som är lagligt går.
mot · H2022362 · 2014-11-10 00:00:00 — Bibehållet tak för RUT-avdraget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bibehållet tak för RUT-avdraget. RUT-avdraget har sedan det infördes av alliansregeringen blivit ständigt populärare. Till en början möttes avdraget av kritik och de som först använde sig av avdraget var också höginkomsttagare i storstadsregionerna. Så är det inte längre. Statistik från visar att 7 av 10 som använder sig av avdraget tjänar , och att vi ser en ökning av RUT-tjänster i hela landet. Motiven för att införa RUT-avdraget var dels att underlätta för jäktade barnfamiljer, men inte minst som ett verktyg för att tvätta svarta jobb vita. Det fanns en stor svart marknad för hushållsnära tjänster. En marknad där de som utförde tjänsterna saknade alla de rättigheter som ett riktigt jobb ger dig. Införandet av gjorde att vita jobb växte fram. Kvinnor som tidigare hade jobbat svart med en mycket osäker framtid fick riktiga jobb. Ofta var det kvinnor som stod långt från arbetsmarknaden som fick en väg in. har med andra ord visat sig vara en del av lösningen på flera av de samhällsutmaningar vi har. finns ett förslag i regeringens budget om en halvering av avdragsrätten för RUT-tjänster . Finansminister motiverar beslutet med att det inte ska vara möjligt att ha ett heltidsanställt hembiträde. ROT-avdraget som gäller för hantverkstjänster föreslås inte ändrat. Man kan fundera på varför man särskiljer på nivån i dessa avdrag, som de dras från samma pott. En minskning av den övre gränsen för RUT-avdraget skulle minska den vita arbetsmarknaden för hushållsnära tjänster och de som arbetar där, minska incitamenten för att starta nya företag inom sektorn och försvåra för de familjer som genom att se sig ha råd med hushållsnära tjänster fått en högre livskvalitet. Med tanke på de positiva effekter införandet av RUT-avdraget har resulterat i bör regeringen inte sänka nivån .
mot · H2022363 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheterna att utöka och utveckla investeraravdraget så att det även omfattar investerare som har sitt kapital knutet i bolag. Grunden för innovation och utveckling är generellt goda villkor till företagande och hur människor får bästa förutsättningar för sin kreativitet. Att tro på individens uppfinningsförmåga, styrka och möjligheter att driva fram innovationer måste alltid vara utgångspunkten och politikens roll gör sig bäst som stödjande snarare än styrande, då innovationer och uppfinningar växer underifrån och inte kan dikteras fram med politiska beslut. Därtill behövs goda förutsättningar och incitament för individer och företag att utveckla sina kreativa sidor. Ingen kan på förhand bestämma vad för typ av innovationer som behövs och bör belönas. De flesta banbrytande innovationer har uppkommit på oväntat sätt, ibland rent utav en slump såsom penicillinet. Vem kunde anat att appar och spel för smartphones skulle bidra till svensk export? Innovatörer och forskare ska själva styra över sin kreativa process för att nya uppfinningar och innovationer ska komma hela samhället till godo. Alliansregeringens viktiga reformer som investeraravdrag för att underlätta för riskkapital, FoU-avdrag och smidigare patenthantering är konkreta exempel på innovationspolitik som tar avstamp utifrån verklighetens behov. För att driva fram goda idéer till fungerande näringsverksamhet är tillgången till kapital väsentligt. För att motverka bristen på riskkapital infördes ett investeraravdrag. Investeraravdraget innebär att fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek i samband med företagets bildande eller vid en nyemission kan få göra avdrag för hälften av betalningen för andelar i inkomstslaget kapital. Avdrag ges med högst per person och år, vilket motsvarar förvärv av andelar för . Investerarnas sammanlagda betalning för andelar i ett och samma företag får uppgå till högst . Investeraravdraget är ett sätt att främja investeringar i mindre företag genom att stimulera att privat kapital frigörs för investeringar i mindre företag. gäller investeraravdraget endast för fysiska personer. Många affärsänglar som investerar i belopp motsvarande vad som gäller för investeringsavdraget, har dock kapitalet knutet till aktiebolag. Av många skäl bedöms detta vara en god ordning, vilket dock innebär att de inte kan omfattas av investeraravdraget. För att öka investeringsviljan i mindre företagsamhet och ge ökade möjligheter till att utveckla innovationer och entreprenörskap bör regeringen därför se över möjligheterna att utöka möjligheterna för investerare som har sitt kapital knutet i bolag att även omfattas av investeraravdraget.
mot · H2022364 · 2014-11-10 00:00:00 — Översyn av lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera lagen om anställningsskydd. Trösklarna på arbetsmarknaden är höga men inte alltid konsekventa. Man kan anställas på höga meriter men bli uppsagd trots desamma. För väl inne i arbetslivet spelar anställningstiden en allt större roll, vilket blir en realitet då arbetsgivare tvingas till personalnedskärningar. Den trygghet som en längre anställning innebär är omöjlig att uppnå för unga människor som är i början av sin yrkesbana. Det innebär att den som är ung och redan har svårt att komma in i arbete, är den som löper störst risk att bli uppsagd på grund av turordningsregler. Anställningstryggheten för den som är i störst behov att meritera sig på arbetsmarknaden är i stort sett obefintlig när det kommer till ett kritiskt läge. Trösklarna som är höga på väg in i arbetslivet blir plötsligt obefintliga när det handlar om att ramla ut från arbetsmarknaden. Tröskelproblemet återkommer i slutet av en människas arbetsliv. Att vara äldre på arbetsmarknaden anses absurt nog inte vara en merit utan snarare en belastning och därmed är det mindre attraktivt att aktivt söka nya utmaningar efter fyllda . Med lång anställning följer också en trygghet, vilket också innebär låga incitament att byta arbete. Anställningstryggheten för äldre personer leder till inlåsningseffekter, vilket är till men för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Det paradoxala är att lagen om anställningsskydd (LAS) i praktiken innebär att unga människor med energi och entusiasm har svårt att etablera sig i arbetslivet, som den håller kvar människor med långa meritlistor i arbeten som de inte vågar lämna på grund av den rådande åldersdiskrimineringen. Egentligen är det mitt i livet när man är tillräckligt meriterad och motiverad att söka nya arbetsutmaningar, som LAS fungerar allra bäst men behövs allra minst. Anställningstrygghet är självklart något som i grunden är gott när den också kan leda till stabilitet och möjlighet till flexibilitet för den enskilde på arbetsmarknaden. Denna trygghet är dock inte åtkomlig för många i början eller slutet av sin yrkeskarriär, vilket är ett stort problem. bör därför ge regeringen till känna att reformera lagen om anställningsskydd (LAS) till att ge alla på människor oavsett ålder och anställningstid likvärdig trygghet där meritering av kunskap och färdigheter beaktas.