mot · H2022859 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medel till forskning vid . –90-talet gjordes en stor utbyggnad av högskolor i . Bland annat tillkom efter initiativ från socialdemokratiska riksdagsledamöter från . har inget av lärosäten enbart ett regionalt uppdrag, utan samtliga verkar på en nationell och internationell nivå för utbildning och forskning och samverkan. Samtliga utvärderas och konkurrerar utifrån samma kriterier, men med väsentligt olika förutsättningar i anslag för att genomföra uppdragen. Detta beror främst på den historiska fördelningen av stora etablerade och långsiktiga anslag till de gamla universiteten och små anslag av mer uppbyggnadskaraktär vid de mindre högskolorna. Till sakens natur hör att varje lärosäte genomför regional samverkan: och samverkar med och medan tar ansvar för samverkan med och företagen i i högre grad. Överlag tar de mindre högskolorna, med sitt öppna arbetssätt med tillämpande forskning, ett större ansvar för samverkan med små och medelstora företag i sin geografiska närhet. Även om är landets minsta vad gäller anslag och uppdrag från staten, så har den en oerhört stor betydelse för och dess 15 kommuner. utbildningar lockar dessutom sökande från andra delar av landet och tillför nya talanger till och har kunnat registrera ett rekordantal sökande varje termin. De mindre lärosätena förlorar tusentals utbildningsplatser till följd av den tidigare regeringens politik. beräknades ytterligare utifrån prisnivå gå förlorade vid . Ett annat bekymmer för de mindre lärosätena är forskningsanslagets relation till utbildningsvolymen. har i likhet med de flesta nya lärosäten per helårsstudent i anslag att jämföra med exempelvis som har per helårsstudent. Det gör att även om forskarna vid presterar mycket bra publikationer och citeringar så blir den prestationsbaserade delen av anslaget liten. Det kan noteras att nya universitet har två gånger mer anslagsmedel för forskning per anställd lärare/forskare än högskolorna. De äldre universiteten har nästan fyra gånger mer anslagsmedel för forskning per anställd lärare/forskare än högskolorna. räknas forskningsanslagen till lärosäten upp med som ett erkännande för god vetenskap. ökade den summa som får i forskningsanslag därmed med . Det räcker inte ens till att anställa en doktorand , medan på de gamla universitetens betydligt större anslag naturligt ger en mycket större ökning. Gapen mellan gamla universitet och nya högskolor ökar därmed på ett ohållbart sätt. I budgetpropositionen ökade den förra regeringen forskningsanslaget från blygsamma till 41 miljoner. Detta täcker knappt löneökningarna och är ett bekymmer inte bara för utan gäller alla nya lärosäten. I olika utvärderingar hamnar ofta de mindre högskolorna långt ned på listan till följd av att man har mindre summor för att forskningsförankra utbildningen trots att kraven på kvalitet är lika. Exempelvis tar kvalitetsutvärdering inte hänsyn till parametern förutsättningar, det vill säga bland annat de resurser respektive lärosäte har till sin verksamhet. Trots lägre forskningsanslag lyckas de mindre och nya lärosätena lika bra i det nya systemet som de stora och äldre. Vi menar därför att regeringen i samband med beredningen av forskningsproposition bör överväga hur anslaget till forskning fördelas på ett mer rättvist sätt till landets alla lärosäten.