ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102X-MP16 · 2014-01-07 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:60 Redovisning av användningen av vissa hemliga tvångsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avsaknad av kunskaper om effekter av övervakning i skrivelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omfattningen av skrivelsen bör utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om digitalt system för ärenden om användning av hemliga tvångsmedel. Avsaknad av kunskap om effekter av övervakning Aldrig förr har de brottsbekämpande myndigheternas möjlighet att på hemlig väg övervaka vad enskilda människor gör eller inte gör varit så stora som . Aldrig förr har de finansiella resurserna varit så stora som . Trots det ökar inte andelen personuppklarade brott. Någon samlad utvärdering och uppföljning av vilken effekt samtliga hemliga tvångsmedel haft för effektiviteten inom rättsväsendet har aldrig gjorts, inte heller någon analys av om de har lett till att människors vardag och liv i blivit tryggare. Vi anser att den samlade effekten av de hemliga tvångsmedlen i , inte bara de som omfattas av skrivelsen, ska bli föremål för en uppföljning och utvärdering. Den ska undersöka huruvida de hemliga tvångsmedlen varit effektiva i förhållande till uppsatta mål och avsett syfte och i förhållande till det integritetsintrång som skett. Detta anser vi att som sin mening bör ge regeringen till känna. Utökad omfattning av skrivelsen Liksom i tidigare skrivelser saknas i denna skrivelse väsentliga delar av den mest integritetskränkande hemliga övervakningen. Varken den hemliga rumsavlyssningen eller användandet av hemliga tvångsmedel hos omfattas. Detsamma gäller åtgärder för att förhindra vissa allvarliga brott. Regeringen har aviserat att arbeta pågår för att en redovisning ska kunna ske av användningen av preventiva tvångsmedel och hemlig rumsavlyssning. Vi välkomnar detta men vidhåller kravet att även användningen inom dessa ska omfattas av skrivelsen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har tidigare använt ett digitalt system för att registrera tillstånd till och användning av hemliga tvångsmedel i sin verksamhet. Systemet används trots stora nedlagda kostnader inte längre. Myndigheten har återgått till en hantering av det hemliga tvångsmedelsdiariet. är det betydligt fler myndigheter än åklagarmyndigheten, som hanterar hemliga tvångsmedel och som därför behöver ha hemliga diarier för detta. Mot bakgrund av detta och det arbete som leds av inom ramen för Rättsväsendets informationsförsörjning och dess Råd, anser vi att regeringen bör få i uppdrag att ta fram ett enhetligt, sammanhållet och säkert digitalt system för registrering och uppföljning av användning av hemliga tvångsmedel hos berörda myndigheter. I arbetet bör det underlag som inkommit till departementet (jfr Ju2013/326/Å) användas. Ett sådant system bör rimligen väsentligen underlätta såväl tillsynsarbetet som det arbete myndigheterna utför för redovisningen till regeringen. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H102XMP17 · 2014-01-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:52 rekommendation om nationellt socialt grundskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en grundtrygghet i socialförsäkringssystemen som omfattar alla vid arbetslöshet eller sjukdom. har tagit del av regeringens skrivelse och bedömningen att rekommendation nr 202 om nationellt socialt grundskydd inte föranleder några åtgärder. delar inte regeringens bedömning. Vi menar istället att rekommendationen ska ses som en uppmaning att se över de nationella trygghetssystemen och justera dessa i enlighet med : rekommendation. Vi menar att rekommendationen är ett stort och viktigt steg framåt för att skapa social hållbarhet, jämlikhet och jämställdhet i de sociala trygghetssystemen. menar i likhet med att rätt utformade sociala trygghetssystem är av största vikt både för att bekämpa fattigdom och minska inkomstklyftor. vid makten har inkomstklyftorna ökat; mellan kvinnor och män och mellan dem med låga inkomster och dem med höga. ser med oro på den dramatiska ökningen av andelen av arbetskraften i som inte omfattas av arbetslöshetsförsäkringen - endast en av tio arbetslös får ersättning från a-kassan och utvecklingen att allt fler inte får någon ersättning alls från sjukförsäkringen när de är sjuka. vill införa ett nytt system Arbetslivstrygghet som kombinerar en inkomstförsäkring med en gemensam grundtrygghet åt alla som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller arbetslöshet.
mot · H102XMP18 · 2014-01-16 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:55 om statens främjandeinsatser för export tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de statliga främjandeinsatserna för export ska anpassas till de små och medelstora företagens behov och efterfrågan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordna och tydliggöra de statliga aktörernas uppdrag på området så att stöden kompletterar varandra och ger ett samlat utbud som når ut företagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp de statliga aktörernas resultat av samverkan, samarbete och aktörsspecifika insatser. är ett exportberoende land. Exporten står för närmare halva årliga bruttonationalprodukt och är viktig för svensk sysselsättning. Den globala konkurrensen ökar och många länder ökar sina insatser för att hjälpa företag att etablera sig och sina varor och tjänster utanför sitt lands tjänster. Stöd för att attrahera investeringar till landet utvecklas också ständigt. Det svenska export- och investeringsfrämjandet måste ligga i topp för att inte hamna på efterkälken. har granskat de svenska exportfrämjande insatserna. konstaterar att insatserna inte träffar och regeringens uttalade mål med exportfrämjandet. Målgruppen för stödet, de små och medelstora företagen har låg kännedom om utbud och aktörerna inom de exportfrämjande området. Insatserna uppfattas alltför trubbiga och inte anpassade efter företagens behov. Statens insatser för att främja företagens förmåga till export är inte koordinerat och förutsättningarna för samverkan bristfällig. Insatsernas samhällsekonomiska effekter och resultat följs inte upp och rapporteringen till regering och riksdag grundar sig onyanserat urval av enbart lyckade insatser. Det föranleder att lämna ett flertal rekommendationer till regeringen och de statliga aktörerna. I regerings skrivelse till över ifrågasätter regeringen metod och slutsatser istället för att fokusera på hur befintlig verksamhet kan göras bättre. är inte de enda som framfört brister i statens exportfrämjande verksamhet. Jag anser det är angeläget att riksdag betonar vikten av ett väl fungerande offentligt stöd som främjar de små- och medelstora företagens möjligheter att öka svensk export. Stödet ska vara anpassat till företagens behov och möta företagens efterfrågan. De olika statliga aktörernas ansvarsområde behöver tydliggöras så att de kompletterar varandra och ger ett samlat och tydligt utbud av insatser. Samverkan mellan de statliga aktörerna ska ses som en självklarhet och följas upp. Företag som initialt vänt sig till fel aktör ska få hjälp att hitta till rätt. Där samverkan mellan olika aktörers stöd tillför mervärde ska det vara naturligt och finnas strukturer för samarbete och samverkan. De exportfrämjande aktörernas insatser behöver regelbundet följas upp genom kvalificerade utvärderingar av resultat och effekter.
mot · H102XS35004 · 2014-01-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:68 Förstärkt tillträdesförbud vid idrottsarrangemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om maskeringsförbud.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anmälningsplikt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt register.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste bereda förslagen i utredning skyndsamt.1 1 Yrkandena 14 hänvisade till JuU. Ordningsstörningar i samband med idrottsarrangemang, s k huliganism, har varit ett ständigt återkommande gissel . Huliganismen drabbar idrotten som sådan och den drabbar alla de som älskar att gå på idrottsevenemang. För vem vill betala för att gå på fotboll för att se matchen avbruten . Och vem vill ta med sina barn på en idrottsfest som urartar i slagsmål och förstörelse. presenterade regeringens nationella samordnare mot idrottsvåld, , delbetänkandet Mindre våld för pengarna. I delbetänkandet fanns en diger lista med förslag för att minska det idrottsrelaterade våldet. har i stort sett ingenting hänt, förutom att ytterligare en ny samordnare tillsatts. presenterar regeringen en proposition med förslag till förlängning av tillträdesförbudet, från till tre. Det är långt ifrån tillräckligt. För att tillträdesförbudet ska kunna användas på ett effektivt sätt krävs ett nationellt register. Vi vill dessutom se ett förslag om maskeringsförbud och anmälningsplikt. Anmälningsplikt skulle hålla bråkstakarna borta från arenorna och omgivningarna. En annan oroande tendens som förre samordnaren pekade på är problemet med kriminell infiltration i idrottsklubbar. Vad gör regeringen åt den utvecklingen? Inte heller på detta område finns det något förslag. Det är nu viktigt att regeringen går vidare med de förslag som utredning tagit fram. Mycket kunde ha gjorts tidigare. Tyvärr har regeringen inte visat tillräckligt intresse. Arhe Hamednaca (S)
mot · H102XSD283 · 2014-01-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:59 Fler bostäder åt unga och studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera Plan och Bygglagen vad gäller kommunens ansvar för bostadsbyggande. Regeringens proposition 2013/14:59 om att förändra regler får att underlätta och öka bostadsbyggandet, främst för unga och studerande är i många stycken ett bra förslag som vi stödjer. Detta oaktat att helst vill att översiktsplanerna sker på regional nivå. Vi anser dock att ett sådant följdförslag går utanför ramarna för denna proposition. Därför avser vi inte att lägga förslag på detta i samband med denna proposition. Däremot finns en annan allvarlig brist i detta förslag, vilket vi vill åtgärda. Enligt regeringens proposition skall Plan och Bygglagen(PBL) förändras så att kommunerna skall planera och redovisa sitt framtida bostadsbyggande i sin översiktsplan. Den föreslagna skrivningen är sådan att det kan uppfattas som kommunernas skyldighet enbart är att tillgodose behovet av nya bostäder, utan hänsyn till vad kommuninvånarna och kommunfullmäktige har för vision. Det är inte säkert att alla kommuner enbart vill tjäna rollen som bostadsförsörjare åt tillväxtområden utanför den egna kommunen. Bostadspolitiken måste stå i samklang med vad kommuninvånarna och fullmäktige vill med sin kommun. Därför föreslår vi att regeringen återkommer med en ny skrivning i PBL 2 kap 3§ punkt 5, samt 3 kap. 5§ punkt 5. Detta med innehållet att både planering och redovisning skall ske i enlighet med kommunens riktlinjer.
mot · H102XSD286 · 2014-01-15 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:54 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antalet ledamöter i Suin ska utökas så att samtliga partier som är representerade i kan erhålla minst en ledamot var. Svensk signalspaning är en viktig komponent i värnandet av rikets säkerhet, såväl gentemot yttre hot från främmande makt som mot potentiell terroristverksamhet. All sådan spaning bedrivs dock under en ständig balansakt gentemot värnandet av den enskilda medborgarens integritet. De intensiva diskussioner som följde av införandet av den s.k. FRA-lagen visade att hela ämnesområdet är kontroversiellt och måste behandlas med varsamhet om en verksamhet som denna ska kunna bedrivas med fortsatt förtroende från folket. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet (Siun) utövar viss kontroll över hur lagen tillämpas, men denna nämnd lider av en avsaknad av parlamentarisk förankring i och med att det endast är , och som är representerade. Om granskningen av signalspaning ska tas på allvar ska också samtliga partier erbjudas möjligheten att nominera ledamöter till nämnden. Så är fallet när det gäller och vi bedömer att detta förhållande har ökat förtroendet för nämnden hos samtliga partier i . Vi bedömer också att det förstärkt allmänhetens tilltro till att nämnden fullgör sitt uppdrag på ett så allsidigt och objektivt sätt som möjligt. Detta trots den sekretess som råder i nämndens verksamhet. Vi anser således att antalet ledamöter i Siun ska utökas så att samtliga partier som är representerade i kan erhålla en ledamot var.
mot · H102XSD287 · 2014-01-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:36 Mobilitetsstöd som komplement till färdtjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett kommunalt regelverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en målsättning att samtliga kommuner ska kunna erbjuda mobilitetsstöd. ställer sig positiva till förslagets utformning vad gäller ökade möjligheter för ekonomiskt stöd för anpassning och anskaffning av ett motorfordon till vissa personer med funktionsnedsättning. Detta kommer att kunna innebära en större frihet för de personer som inte omfattas av det statliga bilstödet och är en nyckel för att fler kan delta i samhällslivet på jämlika villkor som andra. Försöksperiod har redan genomförts i ett antal kommuner med positivt resultat, vilket i våra ögon endast kan tyda på att det nya stödet är uppskattat av de personer som berörs av det. Däremot är inte remissinstanser överens, vilket vi i anser att man ska ta i beaktande, även om mobilitetsstödet ger en ökad tillgänglighet och minskade kostnader för färdtjänsten. Kommunerna har lagt fram deras önskemål att det bör finnas ett gemensamt kommunalt regelverk, för att underlätta och minska handläggningstiderna, samt för att ha en rättvisare bedömning mellan kommunerna, vilket vi anser vara en självklarhet. Detta kan nu få konsekvensen om ett ojämlikt biståndsförfarande, då det inte är en optimal lösning om kommunerna har olika regelverk, vad händer då när personer som får stöd flyttar, eller kanske blir beviljad i en kommun men inte en annan, trots samma förutsättningar. Förslaget är heller inte obligatoriskt för kommunerna, vilket givetvis vi i har förståelse för då alla kommuner inte har samma förutsättningar eller behov. Dock anser vi att det ska finnas en målsättning från regeringen att samtliga kommuner ska kunna erbjuda mobilitetsstöd, vilket regeringen bör återkomma med . Per Ramhorn (SD)
mot · H102XSD290 · 2014-01-16 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:57 Ett värdigt liv - äldrepolitisk översikt 2006-2014 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över investeringsstödets nivåer, för att komma tillrätta med bristen på särskilda boenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna för att sänka den nedre åldersgränsen för trygghetsbostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna för att investeringsstödet även ska omfatta ombyggnationer av befintliga bostäder i särskilda boendeformer. Mellan försvann 31 000 platser inom särskilt boende för äldre. Det innebär att var fjärde plats försvann . ökade personer som är med 34 000. Bara försvann över 3 000 platser. Det råder brist på platser i äldreboenden i många kommuner. En rapport från visar att av landets kommuner inte har täckt behovet av särskilt boende för äldre. Har man väl beviljats särskilt boende får man vänta upp i vissa kommuner. Platsminskningen har fått konsekvenser för de äldre. Då ensam, gammal och sjuk inte behöver vara skäl nog för att få plats på ett särskilt boende. Äldreomsorgens behovsprövning har blivit strängare i samband med att landets platser inom särskilt boende har blivit färre. har det funnits möjlighet att söka investeringsstöd för ny eller ombyggnad av äldrebostäder. Syftet med stödet är att stimulera tillkomsten av särskilda boendeformer och, , även trygghetsbostäder. vill härmed föreslå 3 åtgärder som skulle kunna minska den nuvarande platsbristen. För att komma tillrätta med bristen på särskilda boendeformer bör man förändra det nuvarande investeringsstödet genom att se över nivån på subventionerna. Bostadsföretag har fört fram att det är för låg nivå på subventionerna och att stödet inte täcker de merkostnader som regelverket medför. Sänkning av den nedre gränsen för trygghetsbostäder från till . Det finns nämligen även behov av tillgängliga bostäder även för dem som ännu inte har fyllt . Stöd till ombyggnad av bostäder i särskilda boendeformer. Genom att stödja modernisering av särskilda boende så att de uppfyller dagens krav på en god arbetsmiljö och motverka att det försvinner fler bostäder i särskilda boendeformer bör stödet utvidgas till att även omfatta ombyggnad av befintliga bostäder i särskilda boendeformer. Per Ramhorn (SD)
mot · H102XSD303 · 2014-01-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:66 Erkännande och verkställighet av beslut om utvidgat förverkande inom Europeiska unionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska bli lättare för Polisen att beslagta och förverka misstänkta tillgångar hos livsstilskriminella samt att principen om omvänd bevisbörda i sådana fall ska få tillämpas. Det är en allmänt vedertagen uppfattning i arbetet mot den organiserade brottsligheten att man ska slå mot de ekonomiska tillgångar verksamheten ger upphov till. Detta för att göra verksamheten mindre lönsam och därmed också mindre intressant att engagera sig i. Inte minst kan det försvåra för livsstilskriminella att skryta med dyra statussymboler och locka till sig ungdomar in på den kriminella banan. I är det tyvärr alldeles för svårt för de brottsbekämpande myndigheterna att beslagta och förverka tillgångar genom så kallade utvidgade förverkanden. För att tillgångar som med stor sannolikhet härrör från en tidigare brottslig verksamhet ska kunna förverkas, krävs det - förenklat - att brottslingarna döms för ett förverkandeutlösande brott enligt 36 kapitel. Vidare måste brottet ha fängelse på straffskalan, eller vara ett av några få specificerade brott. Slutligen uppställs kravet att det ska framstå som klart mera sannolikt att den utgör utbyte av brottslig verksamhet än att så inte är fallet.Detta beviskrav är alldeles för snävt satt och innebär i praktiken att de livsstilskriminella kommer undan genom att berätta historier som är omöjliga för de brottsbekämpande myndigheterna att kontrollera, exempelvis som att brottslingen exempelvis fått pengar av en släkting utomlands.1 Regeringen bör därför utarbeta ett förslag som gör det lättare för Polisen att beslagta och förverka tillgångar hos livsstilskriminella med misstänkta tillgångar. För det första bör det bli lättare för Polisen att beslagta tillgångar som är misstänkta i förhållande till den livsstilskriminelles redovisade inkomst. För det andra bör det krävas att den misstänkte kan styrka tillgångarnas legala förvärv, utom rimligt tvivel, för att de ska återlämnas och inte förverkas av staten. Förolika fallbeskrivningar och problemställning se ex. Söderortspolisens skrivelse till dnr: Ju 2010/5854
mot · H102XV17 · 2014-01-16 00:00:00 — med anledning av framst. 2013/14:RS1 Tidningen Riksdag & Departement avslår riksdagsstyrelsens förslag att ska upphöra att ge ut tidningen . Tidningen har fyllt och fyller alltjämt en viktig demokratisk funktion. En central del i en demokrati och i det demokratiska samtalet är att de beslut som tas i parlamenten granskas, analyseras och rapporteras om. Det är av stor vikt att landets medborgare har tillgång till opartisk, korrekt och tillförlitlig information om arbete och beslut, varigenom deras möjlighet till delaktighet i samhällslivet och den demokratiska beslutsprocessen främjas. I det avseendet spelar Tidningen en mycket viktig roll. Även för förtroendevalda och tjänstemän inom kommuner, landsting och myndigheter fyller tidningen med sin initierade samhällsbevakning en viktig funktion. Tidningens stora förtjänst ligger både i att den på ett självständigt sätt granskar och analyserar och departementens arbete och att den lämnar en samlad information som på ett lättöverskådligt sätt speglar beslutsfattandet i riksdag, regering och inom EU. Tidningen är ett utmärkt exempel på hur fristående och självständig en myndighetstidning kan vara och har bl.a. lyft fram nyheter som ingen annan har hittat eller belyst. Även om medielandskapet och medievanorna har förändrats sedan tidningens tillkomst , så finns det ingen motsvarighet till tidningen bland dagens medieutbud. Som Riksdagsstyrelsen framhåller i sin framställan går det mycket riktigt att få tillgång till och hitta information om såväl och regeringens arbete som om enskilda beslut genom besök på olika webbplatser. Det alternativet kan dock inte ersätta den heltäckande och samlade information som Riksdag & Departement erbjuder eller den granskning och analys av beslut och departementens arbete som tidningen står för. En nedläggning av tidningen skulle således innebära en minskad insyn och att det blir svårare för medborgarna att ta del av vad som händer i landets högsta beslutande parlamentariska församling och i departementen. Det bör även framhållas att Riksdag & Departements roll och funktion har blivit allt viktigare i takt med att kvalitetsjournalistiken utarmas som följd av bl.a. dagspressens ekonomiska problem. Riksdag & Departement intar därmed en särställning som anser ska värnas. bör därmed avslå Riksdagsstyrelsens förslag om att ska upphöra att ge ut tidningen . Detta bör besluta. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102XV20 · 2014-01-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:54 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av Siuns uppdrag, sammansättning och befogenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att FRA-lagen bör rivas upp och göras om. avslöjades flera fall av massavlyssning av underrättelsetjänst . I SVT:s avslöjades också att svenska FRA misstänktes ha varit delaktiga och behjälpliga i avlyssningen. I skrivelsen 2013/14:54 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet redogör regeringen för den granskning som gjordes . I skrivelsen finns ingen kritik eller redogörelser för eventuella oegentligheter som kan ha förekommit. Vid en första anblick kan detta se riktigt ut. Men med tanke på avslöjandena väcks frågor angående hur effektiv granskningen är och om FRA-lagen är tillräcklig. har från början varit kritiskt till hur FRA-lagen utformats och till det kommer frågorna om hur effektiv Siuns granskning är. Vi anser därför att det behövs ett omfattande arbete för att komma till rätta med granskningen och kontrollen av FRA:s verksamhet. Det behöver göras en översyn av Siuns uppdrag, sammansättning och befogenheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Dessutom behövs en omfattande omarbetning av FRA-lagen. Den nuvarande FRA-lagen har gett FRA tillgång till all nättrafik i . gavs endast undantag för militära hot och FRA hade endast möjlighet att avlyssna signaler som går genom luften. Enligt mening innebar dessa förändringar tydliga steg mot ett övervakningssamhälle. Principen måste vara att massavlyssning utan konkret brottsmisstanke inte ska förekomma. FRA-lagen bör därför rivas upp och göras om. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.