mot · H102XV21 · 2014-01-17 00:00:00 — Bemanningen var på flertalet boenden inte tillräcklig , vilket bl.a. ledde till att de demenssjuka äldre lämnades ensamma utan att någon kunde hjälpa dem när det behövdes. Stiftelsen i har gjort en utredning om bemanningen på demensboenden i utifrån de kvalitetskrav kommunen har. Utredningen visar att det går att ta fram riktlinjer för bemanning. har också bifallit motion om att ska ta fram riktlinjer för bemanning. publicerade nya regler för bemanning för äldreboenden där det bor demenssjuka, som var tänkt att träda i kraft . Mot bakgrund av att låg bemanning är ett problem på såväl demensenheter som övriga äldreboenden begärde V, Mp och S i ett utskottsinitiativ att skulle få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för bemanningen inom hela äldreomsorgen. Ett enigt socialutskott och en enig riksdag ställde sig bakom detta förslag. meddelade att föreskrifterna om behovsanpassad bemanning inom äldreomsorgen, såväl demensboenden som övriga äldreboenden, kommer att försenas och träda i kraft först i stället för . Förseningen beror på att mer tid behövs för att samtliga föreskrifter ska bli färdiga men också för att dialogen med SKL, som är mycket kritiska mot att ingen finansiering följer med beslutet, behöver utvecklas. Reglerna ska tydliggöra vad som krävs för att leva upp till socialtjänstlagen, bl.a. avseende tillräcklig bemanning dygnet runt och att bemanningen ska vara anpassad efter varje äldre persons behov. beklagar denna försening och kommer noga att följa vad som händer utifrån beslut. Vi är också mycket väl medvetna om behovet av ökade resurser till kommunernas äldreomsorg och i vårt förslag till statsbudget , En ekonomisk politik för bättre välfärd (motion 2013/14:Fi254), har vi därför avsatt särskilda medel för satsningar på mer personal. Vi föreslår en satsning på 2014, 2015 och 2016 för ökad bemanning på äldreboenden. I denna satsning prioriteras särskilt mer personal på demensboenden. Med tillräcklig kunskap och personaltäthet kan mycket oro och ångest hos den sjuka bemötas och hanteras utan övermedicinering. Runt om i vittnar såväl personal som äldre inom äldreomsorgen om nedskärningar i en redan hårt prövad verksamhet. Det är de sociala bitarna, tiden att sitta ner och prata och tiden att komma utomhus, som får stryka på foten när omsorgen skärs ned. Personalen är engagerad men berättar om stress, att vikarier inte sätts in och att de inte hinner ta rast. Det har blivit budgeten som styr, inte de äldres behov. Allt mer av äldreomsorgen sker i det egna hemmet, men resurserna till har inte ökat i samma utsträckning. En del av resursbristen är en direkt följd av LOV och de ökade privatiseringarna, vilket diskuteras ovan i avsnittet om vinster. Dessutom har också fått känna på de nedskärningar i välfärden, som är följden av högerregeringens skattesänkningar på . föreslår i sin budgetmotion en miljard extra till . Pengarna är en permanent höjning av anslagen och ska användas till tre prioriterade områden: Det behövs mer personal för att äldre ska få all den hemtjänst de har rätt till. är det tyvärr ofta så att hemtjänstpersonalens restid, planering, arbetsplatsträffar, administration och dokumentation tas från de äldres tid. Vår satsning innebär att ungefär 2 500 fler undersköterskor kan anställas. Den ökade personaltätheten bidrar också till minskad stress och en bättre arbetsmiljö för personalen. Äldre ska få bestämma mer över den hjälp de får från . Att inte kunna styra sin vardag ger en känsla av maktlöshet. Om någon ibland vill gå ut, spela kort eller visa bilder på barnbarnen hellre än att få städat ska det önskemålet kunna tillgodoses. Givetvis är en förutsättning att de grundläggande behoven i biståndsbedömningen är uppfyllda. Nöjdare äldre innebär dessutom att personalen känner sig mer tillfredsställd över sitt arbete. En hemtjänsttagare ska inte behöva möta 20 olika personer under en månad utan ska få hjälp av samma personal så långt det är möjligt. De ökade resurserna bidrar till att personalens scheman och rutter kan planeras och organiseras så att kontinuiteten kan förbättras, men det behövs även mål för ökad kontinuitet och mätmetoder för att utvärdera detta. 6Inflytande och valfrihet i vardagen Äldre kvinnor och män ska kunna påverka sin vardag och insatser anpassas efter deras behov och önskemål. Rutiner ska inte få styra när den äldre ska sova, duscha eller äta. Det gynnar inte den enskilde brukarens livskvalitet och hälsa. Så långt som det är möjligt ska de som bor på äldreboendet kunna fortsätta att leva utifrån sina egna önskemål och vanor. Att kunna vistas utomhus och känna årstidernas växlingar ska vara en lika självklar rättighet som ett meningsfullt innehåll i vardagen. Anhöriga ska alltid vara välkomna på besök och kunna delta i omsorgen om och när de vill. För att kunna skapa verklig valfrihet krävs mer personal, närvarande chefer och ett aktivt utvecklingsarbete. 6.1Valfrihet och inflytande i Många äldre tycker inte att de ska behöva redogöra för sin vardag bara för att de behöver hjälp med att städa eller handla. Verklig valfrihet i vardagen handlar för inte om att kunna välja mellan olika utförare, utan om att äldre personer ska ha ett stort inflytande över vad de får hjälp med, hur hjälpen utförs och när det sker. Flera kommuner arbetar med äldres inflytande på detta sätt, däribland och . En del kommuner har infört en förenklad biståndsbedömning, t.ex. för dem som är . Då behövs enbart en anmälan om behov av hjälp så beviljas den med ett visst antal timmar . har i många avseenden varit och är alltför styrd av strikta biståndsbedömningar och rutiner. Det är för många äldre som har fått svaret: Det har du inget beslut på så det gör jag inte. Vi vill i stället flytta makten över vad som ska göras till den äldre själv och undersköterskan. Den första frågan en undersköterska ska ställa i mötet med en äldre ska vara: Vad vill du ha hjälp med ? Självklart kan svaret variera beroende på hur personen mår, orkar och vad som känns viktigast just för tillfället. En reform som innebär verklig valfrihet för de äldre är också en reform som innebär bättre arbetsmiljö för personalen. Mer nöjda brukare gynnar även personalen. Ansvar och frihet ökar genom att innehåll utformas i mötet mellan brukaren och medarbetaren. Därmed får också personalen en mer tillfredsställande arbetssituation. En förutsättning för verklig valfrihet är att den äldre också är delaktig i biståndsbedömningen och är med och gör genomförandeplanen. För att uppnå detta inflytande krävs att det finns tillräckliga resurser för t.ex. promenader och sociala aktiviteter och att personalen inte är stressad eller har för lite tid. Ett krav för att få ta del av den hemtjänstmiljard, som vi föreslår i vår budgetmotion , är ett aktivt arbete för att öka äldres inflytande över den egna vardagen. tittade på hemtjänsttaxorna som grävde i frågan. Nivån på taxorna visade sig vara hög. Den lägsta taxan låg på och den högsta på . I flertalet kommuner låg taxan på . Efter maxtaxans införande har många kommuner börjat höja sina timavgifter. finns inget tak för timavgiften. Höga timavgifter är styrande på så sätt att de bl.a. minskar efterfrågan på mindre insatser. För den enskilde kan dock även ha stor betydelse och höga taxor begränsar därför valfriheten för dem med lägre inkomst. Genom att komma in tidigt med stöd kan också mer omfattande service- och omsorgsinsatser skjutas . När kommuner medvetet sätter sin timtaxa högre än kostnaden för hushållsnära tjänster () kommer alltmer av insatser till äldre att genomföras av privata aktörer. Kommunens kostnader för hemtjänst minskar och tas i stället över av staten genom subventioneringen av hushållsnära tjänster. De äldre med så låga inkomster att förbehållsbeloppet gäller blir kvar i den kommunala eller får hjälp av anhöriga medan de med högre inkomster väljer privata alternativ. RUT-avdragen som infördes innebär att man får göra skatteavdrag med för tjänster som städning, handling, tvätt men också för hjälp av omsorgskaraktär. Det krävs en årsinkomst på för att få använda RUT-avdraget fullt ut. De kraftigt ökande RUT-avdragen 2011 användes av 248 000 personer och mest av äldre med höga inkomster och i tätbefolkade delar av landet. Flertalet äldre personer, särskilt kvinnor, har för låga inkomster för att använda RUT-avdragen fullt ut. 2010 var det av de äldre kvinnorna som kunde göra fullt RUT-avdrag. Av dem som tjänar eller mer använde sig av RUT- avdrag, medan motsvarande siffra för dem som tjänar , bara var . De med höga inkomster beviljades dessutom högre genomsnittligt avdrag. konstaterar i sin lägesrapport att äldre personer med goda inkomster i ökad utsträckning köper tjänster på den privata marknaden med skatteavdrag, medan äldre med små inkomster ibland avstår från hemtjänst därför att de tycker att avgiften är alltför hög. I den sistnämnda gruppen är det också vanligare med hjälp av anhöriga. Att låta skattepengar subventionera de som har högre inkomster tycker är fel. Vi vill avskaffa RUTavdragen. I stället ska timavgiften för hemtjänst vara låg. Regeringen bör därför införa ett tak på hemtjänstavgifter om . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Bättre stöd till anhöriga Andelen äldre som får offentlig äldreomsorg har nästan halverats . Om anledningen till den minskade omsorgen bara hade varit att äldre människor blir allt friskare hade det varit goda nyheter. Tyvärr är inte bättre hälsa bland de äldre den enda orsaken. Äldreomsorgen är nämligen den del av de kommunala välfärdsverksamheterna som sedan 90-talskrisen har fått minst resurser. En stor del av omsorgen utförs fortfarande inte av anställd personal utan av anhöriga, som blir tvungna att ta ett större ansvar när det offentliga träder tillbaka. Enligt fackförbundet fick 2010 två tredjedelar av de äldre som är i behov av stöd i vardagen hjälp av någon anhörig eller bekant som de inte bor tillsammans med. En publicerad forskningsrapport om anhörigomsorg, Att ge omsorg mitt i livet: hur påverkar det arbete och försörjning? (Szebehely, Ulmanen, Sand 2014), visar att av medelålders män och kvinnor ger anhörigomsorg minst en gång och kvinnor något fler timmar än män. De flesta av dem hjälper någon som är . För att hinna med har många av dem som ger anhörigomsorg gått ned i arbetstid eller slutat arbeta helt och totalt handlar det om omkring 90 000 kvinnor och 50 000 män, som har gjort det. Ännu fler har fått minskade arbetsinkomster; 114 000 kvinnor och 75 000 män. Inte sällan påverkas också vardagslivet och livskvaliteten för dem som tar hand om sina anhöriga, t.ex. svårigheter att hinna med fritidsaktiviteter och social samvaro. För en del är det så psykiskt och fysiskt ansträngande att det leder till sjukskrivning. Anhörigomsorg ska vara ett frivilligt val för båda parter, men p.g.a. bristerna inom äldreomsorgen är det många som inte har något val. Det bästa anhörigstödet är därför en väl utbyggd äldreomsorg med god kvalitet och tillräckligt med kunnig och engagerad personal. Detta är också en förutsättning, liksom en väl utbyggd barnomsorg, för att både kvinnor och män ska kunna arbeta under hela sin arbetsföra ålder. Sambandet mellan en väl utbyggd äldreomsorg och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är också väldigt tydligt. , som i en internationell jämförelse satsar en relativt stor andel av BNP på äldreomsorgen, har därför en hög sysselsättningsgrad bland kvinnor, både för att kvinnor får möjlighet att ta ett arbete när de inte är tvungna att vårda anhöriga och för att de som anställs i äldrevården för det mesta är kvinnor. Därför är satsningar på äldreomsorgen en avgörande jämställdhetsfråga. För att vända den pågående utvecklingen behöver resurserna öka kraftigt. Vi vill öka bemanningen inom äldreomsorgen genom en öronmärkt satsning med fokus på demensvården. De kommuner som redan har en god bemanning ska dock kunna använda pengarna till andra delar av äldreomsorgen. När hela vår satsning är fullt utbyggd kommer det att räcka till exempelvis 10 000 fler undersköterskor inom äldreomsorgen och demensvården. Förutom utbyggnad av äldreomsorgen behöver anhörigstödet utvecklas till dem som vill och kan hjälpa sina närstående eller sin partner. Anhörigstöd ska ingå i kommunens ordinarie verksamhet och inte vila på projektpengar. När de statliga stimulanspengarna till kommuner nu har förts över till de generella statsbidragen till kommuner och landsting är det upp till varje kommun att se till att utveckla anhörigstödet. Det är viktigt att detta sker i strukturerad form med tydligt ansvariga och kompetent personal. Det är nu extra viktigt att följa vad som händer med anhörigstödet när resurserna är öronmärkta. En fråga som genast bör belysas särskilt är att äldre personer med utländsk härkomst generellt sett får mindre offentlig vård och omsorg än svenskfödda äldre. I stället får anhöriga ge det stöd och den hjälp som behövs. Anhörigvårdare med utländsk bakgrund representerar av kommunernas anhöriganställningar. Det finns ett stort behov av att utveckla metoder för att nå anhörigvårdare med utländsk bakgrund. bör därför få i uppdrag att särskilt uppmärksamma hur äldreomsorgen fungerar för äldre med utländsk bakgrund samt hur stödet till anhörigvårdare med utländsk bakgrund utvecklas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Nationellt anhöriga är en viktig verksamhet för att utveckla anhörigstödet och sprida kunskaper och erfarenheter i landet. Verksamheten har utvärderats och fått mycket goda vitsord. Nationellt anhöriga bör göras till en permanent verksamhet så att de kan arbeta mer långsiktigt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Anhörigorganisationerna (, och m.fl.) spelar en viktig roll som påtryckare, opinionsbildare, kunskapsspridare och som stöd för sina medlemmar. Deras kunskaper och erfarenheter ska tas till vara för att utveckla både äldreomsorgen och anhörigstödet. Organisationerna måste också få förutsättningar att utveckla sina egna verksamheter. 8Arbetsvillkor och arbetsmiljö inom äldreomsorgen Besparingarna och nedskärningarna har försämrat kvaliteten inom äldreomsorgen som helhet. En rapport från , Stress och låg bemanning i äldreomsorgen - medlemmar 2012, visar att mer än en femtedel av medlemmar i äldreomsorgen och en tredjedel av dem som är inte vill arbeta kvar i yrket och branschen , utifrån hur de upplever det . Bland de orsaker som undersköterskor och vårdbiträden anger för varför de vill sluta finns stress och stor tidspress när de ska ge vård och omsorg till de äldre. En annan relativt vanlig stressfaktor i arbetsmiljön i äldreomsorgen är att arbetet är psykiskt ansträngande. Det är gamla och sköra människor man inte hinner med. Stressen i äldreomsorgen kan innebära att anställda ofta avstår från att ta raster. Av medlemmarna som inte vill arbeta kvar i yrket uppger att de minst en gång inte hinner ta en längre rast. En längre rast är exempelvis lunchuppehåll. Det förekommer också ofta att medlemmar inte hinner med kortare raster. Ytterligare ett problem som anges är den låga personaltätheten. En mycket högre andel, , av medlemmarna som inte vill arbeta kvar i yrket , jämfört av dem som vill arbeta kvar, upplever minst en gång att bemanningen är otillräcklig. Bland medlemmar som inte vill arbeta kvar i yrket är det som minst upplever att bemanningen är så pass låg att den innebär risk för de äldre. Detta drabbar självklart kvaliteten på äldreomsorgen och därmed alla de människor som är beroende av den. Men det gör också att det kommer att bli svårt att rekrytera och behålla personal. lämnar en rad förslag till förbättrade arbetsvillkor i motion 2013/14:A202 Arbetstid och arbetsmiljö och motion 2013/14:A201 Trygghet i anställningen. 8.1Ett äldreomsorgslyft med kompetenssatsning och utbildningsvikariat saknar av dem som arbetar på äldreboenden rätt gymnasieutbildning, dvs. omvårdnadsprogrammet, och inom är motsvarande andel . vill att äldreomsorgspersonalen ska vara utbildad. Vi satsar därför på ett kunskapslyft för anställda inom äldreomsorgen. Vi vill göra en långsiktig 10-årig kompetenssatsning med . Till skillnad från regeringen vill vi se till att kommunerna har råd och möjlighet att utbilda sin personal. Regeringens omsorgslyft har blivit ett fiasko. , 2011, användes inte ens två tredjedelar av pengarna och användes enbart . Detta trots att behoven är stora. satsar, till skillnad från regeringen, på utbildningsvikariat. föreslår vi en satsning på 7 000 utbildningsvikariat och föreslår vi 9 300 respektive 9 500 vikariat. En stor del av dessa kan användas inom äldreomsorgen. Vikariaten subventioneras genom ett särskilt anställningsstöd och riktar sig i första hand till arbetslösa med omvårdnadsutbildning, som på så sätt får möjlighet att etablera sig i yrket. Vi ger kommunerna de ekonomiska möjligheterna att ta in ersättare på utbildningsvikariat i en verksamhet som redan är hårt pressad. Det finns ett mycket stort behov av kvalificerade påbyggnadsutbildningar när det gäller demenssjukdom, rehabilitering och palliativ vård osv. Inte minst beroende på att den tid som äldre kvinnor och män vistas på sjukhus blivit allt kortare och att den kommunala äldreomsorgen numera ger insatser som är mycket omfattande när det gäller omsorg, omvårdnad och läkemedel. Genom våra förslag underlättas också en generationsväxling avseende personalen inom äldreomsorgen. 9Bygg fler vård- och omsorgsboenden Det blir allt svårare att få en plats på vård- och omsorgsboende. Antalet platser i permanent vård- och omsorgsboende, det som tidigare hette särskilt boende, minskade med 20 000 platser. Fram minskade andelen personer som hade särskilt boende från till . Oro och otrygghet bedöms inte längre som tillräckliga skäl för att bevilja vård- och omsorgsboende, utan i många fall krävs en demensdiagnos för att få en plats. Det förekommer även att väntetiderna för att få en plats är alltför långa, varmed ett större ansvar lastas över på de anhöriga. För att kommunerna ska kunna bygga fler vård- och omsorgsboenden behövs ändamålsenligt utformade investeringsstöd på nationell nivå. Det måste också finnas möjlighet att anställa personal, vilket utgör den stora kostnaden. Kommunerna behöver få ökade anslag för att kunna anställa mer personal i äldreomsorgen. går äldreomsorgen i flera kommuner med underskott. Äldreboendet ska vara öppet och en resurs för de äldre i området. På äldreboendet ska de kunna delta i aktiviteter, låna lokaler och inta måltider. fattade ett enhälligt beslut om en parbogaranti, en fråga som drivit och motionerat om . Par som har levt ihop en stor del av livet ska självklart erbjudas möjlighet att fortsätta göra det, även om det bara är en av dem som behöver bo i vård- och omsorgsboende. 10Moderna tillgängliga lägenheter för äldre Hur vi bor påverkar våra möjligheter att leva ett bra, tryggt och självständigt liv också när vi blir äldre och eventuellt får olika funktionsnedsättningar. Många äldre vill bo kvar i sin bostad och i det område där de känner sig hemmastadda. Andra vill vid förändringar i livet kunna byta från villan till hyreslägenhet eller från bostaden utan hiss till en modern och tillgänglig bostad nära service och kommunikationer. Åter andra är intresserade av någon form av gemenskapsboende. Det måste således finnas många olika boendealternativ för äldre personer. I många kommuner har medelålders och äldre personer som önskar byta boende svårt att hitta en ny bostad. Detta framkommer bl.a. i bostadsmarknadsenkät . Många bostäder i det befintliga beståndet motsvarar inte de krav på tillgänglighet, användbarhet eller bekvämlighet som äldre personer önskar. Särskild brist är det på mindre hyresrätter. Bostadsbristen är på många håll, inte minst i storstäderna, akut. För att stimulera ökad nyproduktion vill vi införa ett verkningsfullt statligt investeringsstöd för miljövänliga hyresrätter med låga hyror. Vi vänder oss också emot den omfattande ombildningen av hyresrätter till bostadsrätter i framför allt , vilket inneburit en minskad mångfald i boendet. Den borgerliga marknadsanpassade bostadspolitiken slår hårt mot de äldre som inte har råd att köpa dyra bostadsrätter men som behöver en modern och tillgänglig lägenhet. Inte minst gäller det de sämst ställda pensionärerna, där de flesta är kvinnor. Deras valmöjligheter när det gäller att få ett bra boende minskar drastiskt när bostadsbristen ökar. föreslår en satsning på att totalrenovera flerfamiljshus, både bostadsrätter och hyresrätter. Det är åtgärder som skulle förbättra tillgängligheten i bostadsbeståndet. Vi avsätter dessutom för att öka tillgängligheten. Vi har även avsatt till ett bidrag för installation av hissar i flerfamiljshus. Dessa krav utvecklas i vår motion Bostad är en social rättighet (2013/14:C431). 10.1Trygghetsboenden där folk har råd att bo Trygghetsboenden är en ny form av boende för äldre , utan biståndsbedömning. Trygghetsboendena ska erbjuda gemensamma måltider och aktiviteter tillsammans med andra boende. De äldre bor i egen lägenhet, men ska lätt kunna komma i kontakt med personal vid behov. Det fanns stora förhoppningar om att trygghetsboenden skulle bli ett bra alternativ för de äldre som inte behövde en plats på vård- och omsorgsboende men som ville bo tryggare med möjlighet till gemenskap. Regeringens utformning med ett investeringsstöd som kan gå till bostadsrätter innebär dock att dessa trygghetsbostäder inte kan efterfrågas av äldre med låga inkomster. Även när trygghetsboenden byggs i form av hyresrätter blir hyrorna så höga att det krävs en god ekonomi för att ha råd att bo i dem. Ännu värre blir det om kostnaden för gemensamhetslokaler och personal också läggs på den boende. Det kan således konstateras att regeringens utformning av trygghetsbostäder ökar klasskillnaderna bland äldre kvinnor och män. En tredjedel av det totala antalet pensionärer och två tredjedelar av kvinnorna har en disponibel inkomst under gränsen för relativ fattigdom. De har därför inte råd att betala de som en trygghetsbostad kan kosta. Det måste möjliggöras för pensionärer med lägre inkomster att efterfråga lägenheter i trygghetsboende. Regeringen bör därför göra om investeringsstödet för trygghetsboenden så att det enbart riktas till hyresrätter med rimlig hyra. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är bråttom med att utvärdera hur investeringsstödet fungerar. Hur mycket går till bostadsrätter? Hur dyrt är det att köpa dem? Vilka grupper av äldre är det som flyttar in? Hur har hyresnivåerna på hyresrätterna blivit och vilka bor i dem? Utvärderingen behöver ha med både köns- och socioekonomiskt perspektiv. Regeringen bör ge eller annan lämplig instans i uppdrag att utvärdera investeringsstödet till trygghetsboende enligt ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 11Maten ska vara god och måltiden en glädjestund Att äta god och näringsriktig mat är viktigt för att må bra. När man blir äldre och kanske förlorat sin livskamrat är det lätt att slarva med maten. I många kommuner har slutat laga mat i hemmen. I stället levereras färdiglagad mat i matlåda. sker det från ett storkök i kommunen men ofta är maten upphandlad av ett företag och transporterad tvärs igenom . I de öppna jämförelser som har gjorts är maten en av de saker de äldre är minst nöjda med. Maten har med all rätt debatterats mycket. I stället för transporter tvärs över landet, matlådor som enda alternativ, halvfabrikat och pulversåser, vill vi ha en god näringsriktig mat lagad från grunden på ekologiska och närproducerade råvaror. Att det går visar bl.a. de goda exemplen från Tre Stiftelser i och Lyckåsa demenscentrum utanför . Där lagar de maten från grunden, gör egna såser, bakar det mesta brödet själva och arbetar med säsongens råvaror. Vi anser att åter ska laga mat i hemmet när så önskas. För att detta ska kunna bli verklighet är det nödvändigt med kunskaper om kost och nutrition samt om specialkost vid olika sjukdomar. Dietister och kostkonsulenter behövs i äldreomsorgen.