mot · H2023003 · 2014-11-11 00:00:00 — En sänkning av någon av dessa avgifter får alltså en direkt konsekvens i andra delar av det offentliga systemet. Utöver dessa avgifter finns dock en direkt skatt, den så kallade allmänna löneavgiften, som inte har någon korrelation med någon annan mottagare inom de offentliga trygghetssystemen. Den allmänna löneavgiften uppgick för och utgör således en knapp tredjedel av de totala arbetsgivaravgifterna på . Denna löneskatt uppfattas som djupt orättvis av många företagare och hämmar deras incitament och möjligheter till att nyanställa. vill helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med upp till 9 anställda. Samtliga företag med en lönesumma på , motsvarande 9 tjänster med genomsnittlig lön per löntagare, undantas därmed från den allmänna löneavgiften. Det innebär att totalt 300 000 småföretag helt undantas från allmän löneavgift. [38] Företag med en högre total lönesumma betalar vanlig löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. På så vis skapar vi inte bara kraftiga incitament för att nyanställa utan undviker också de tröskeleffekter som annars kan uppstå när företag växer från mikro- till småföretag och vidare till medelstora företag. Tillsammans med det kraftigt lindrade sjuklöneansvaret för mindre företag kan detta antas medföra mycket positiva möjligheter för de minsta företagen att växa sig större och anställa fler. 10.2 LINDRAT SJUKLÖNEANSVAR FÖR SMÅFÖRETAG ambition är att göra det både billigare och enklare att anställa. Det är därmed vår avsikt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras avsevärt. För att undvika tröskeleffekter konstruerar vi reformen på så sätt att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd, upp till ett maxtak på 9 anställda. Vid fler än 9 anställda ersätts företaget enbart upp till maxtaket och vid färre ersätts man upp till det antal anställda man de facto har. Ett genomsnittligt småföretag skulle därmed få dra av sjuklönekostnader . Ett mikroföretag med en något friskare personal än genomsnittet slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal som är mindre benägen än genomsnittet att sjukskriva sig kan undslippa sjuklönekostnader helt. Reformen minskar sjuklönekostnaderna för företagarna med totalt , varav merparten, 1,76 miljarder, går till företag med färre än 10 anställda. Ett lindrat och i flera fall helt avskaffat sjuklöneansvar bedöms ha en mycket positiv inverkan på sysselsättningen. I en rapport från Företagarna visar det sig att sjuklöneansvaret har haft en stor betydelse för en fjärdedel av företagarna när det gäller att inte anställa personer utanför familjen. De svenska turordningsreglerna, reglerade under lagen om anställningsskydd (LAS), kom till då arbetsmarknadens rörlighet var betydligt lägre än . Arbetsmarknadens funktionssätt har dock förändrats och det är fullt rimligt att även turordningsreglerna förändras och anpassas till dagens marknadsförhållanden. För att säkerställa tryggheten för arbetstagarna är det viktigt att LAS finns kvar, men det är åsikt att undantagen i turordningsreglerna behöver utökas. Dagens regelverk är helt enkelt för stelt och leder till att framförallt ungdomars intressen åsidosätts genom principen om sist in – först ut. Arbetsgivare kan enkelt reglera storleken på sin personalstyrka men har betydligt svårare att reglera dess sammansättning. För att ge arbetsgivarna större möjligheter att behålla nyckelpersoner med rätt kompetens vill vi utöka antalet tillåtna undantag som medges, från två till fem. Reformen bedöms underlätta situationen för de som står längst ifrån arbetsmarknaden samt även stimulera produktivitet och strukturomvandling. I har skogen brukats på kommersiell basis sedan 500–före . sysselsätter skogsindustrin 200 000 människor, såväl direkt som indirekt. är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror. Utgångspunkten för skogspolitik är två övergripande och jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Enligt har miljöhänsynen inte alltid levt upp till en acceptabel nivå. vill skjuta till ytterligare resurser till för att enklare och oftare kunna bistå med rådgivning till markägarna. Skogsnäringen är beroende av bra transporter. vill ge och tvärbanorna ett rejält lyft. behöver bland annat klara av högre axeltryck, få ett modernt trafikledningssystem och elektrifieras i samtliga delar, som avsevärda förbättringar i underhållet behövs. Även tvärbanorna behöver elektrifieras. Därutöver behövs bättre terminaler anpassade för skogsråvara samt fler tågtider. En upprustning och modernisering av är inte enbart en skogspolitisk åtgärd; banan fungerar som redundans för hela järnvägsnätet. Skulle stambanan bli oframkomlig kan alltså fungera som reserv. vill ge i uppdrag att modernisera och tvärbanorna. vill också under kommande budgetperiod inleda arbetet med att bygga Norrbotniabanan. Banan planeras för sträckan –och skulle medföra mycket positiva effekter för de befolknings- och industritäta kustnära städerna , , och . De största vinsterna uppstår som ett resultat av sänkta transportkostnader för godskunder samt restidsvinster för tågresenärer. Nuvarande system, där trafiken är hänvisad till stambanan genom övre , är riskfyllt och sårbart genom en kombination av långt enkelspår utan möjlighet till omledning samt otillräckligt antal mötesstationer. Detta medför stora förseningar, som många företag inte har lagerkapacitet för många dagar utan tvärtom har sina produktionslager i rörelse, på väg mot kund. Det sårbara systemet medför således stora risker för företag som i värsta fall kan tappa kundernas förtroende och tvingas lägga ned sin produktion. Kostnaden för banan väntas uppgå till men väntas vara samhällsekonomiskt lönsam. Därutöver vill vi göra en inventering av Ostkustbanan och för att kostnadskalkylera en upprustning och modernisering. vill också förstärka både och Linnéuniversitetet, som agerar huvudman för skogs- och träprogrammet. Tillika bör () och den fakultet som riktar sig mot utbildning av skogs- och jägmästare ges ökade resurser. Intresset för en framtid inom näringen ökar i takt med att politiken väljer att prioritera en näringslivsvänlig inriktning för skogen, och är en av de ledande nationerna inom skogsforskning. Textilier, bioplaster, superstarka kompositer, kolfibermaterial och en ny generation drivmedel utvecklas och produceras redan på laboratorier och i fabriker. kommer att prioritera forskning inom skogsnäringen. Ungefär 330 000 privata ägare äger hälften av vår svenska skog. Det betyder per automatik att alla skogspolitiska åtgärder måste ske gemensamt med de privata brukarna för att överhuvudtaget vara möjliga. Utgångspunkten måste vara frihet under ansvar, och att respekten för äganderätten ska sträcka sig så långt som är möjligt. Det innebär att man bör vara försiktig med lagstiftning och att tolka internationella konventioner, så länge som de övergripande skogspolitiska målen inte är i fara. Istället för lagstiftning och tvingande regelverk bör istället frivilliga avtalslösningar vara att föredra. Detta gäller inte minst för markavsättningar, som bör kunna ske frivilligt men i vart fall genom att den enskilde markägaren är inkluderad i skyddsarbetet. vill göra en grundlig utredning av att klassa torv som biodrivmedel utifrån ett miljö- och sysselsättningsperspektiv. Torvland utgör av landyta men utvinning bedrivs på enbart av den ytan. Om miljöaspekterna är negligerbara i förhållande till de sysselsättningsskapande effekterna bör sedan SGU (geologiska undersökning) uppdras att inventera torvmarkerna för att utröna var samt i vilken utsträckning som brytning är lämplig. 11.2.1 ÅTERBETALNING AV DIESELSKATT Utöver högre krav på djurskydd och djurvälfärd har de svenska bönderna även en konkurrensnackdel gentemot kontinenten genom ett högre skattetryck i form av koldioxidskatt på diesel för skogs- och jordbruksmaskiner. Regeringen väljer att negligera problemet och drastiskt minska återbetalningen. vill göra precis tvärtom och höja återbetalningen till bönderna. En svensk bonde måste lägga mycket tid och kraft på administration, myndighetskontakter och på att leva upp till gemensamma branschkrav. En rapport har pekat på att det finns 45 olika myndighetskrav som ger administrativa kostnader och att en genomsnittsbonde lägger på administration. I stora delar är denna administration förknippad med hög standard på djurskydd såsom djurhälsa, seminering, läkemedelsanvändning, livsmedelshygien, foderhygien samt miljöfarlig verksamhet. För att kompensera bönderna för de merkostnader som uppstår som ett resultat av viljan att upprätthålla höga krav i djurskyddet vill införa ett djurvälfärdsbidrag. De bönder som respekterar intentionerna i den svenska djurskyddslagstiftningen – vilket är den absoluta merparten – slipper därigenom drabbas av konkurrensnackdelar utan att riskera djurens väl. 11.2.3 FÖRBUD AV IMPORT Många av de regelverk som EU har beslutat om och som har bäring på mjölk- och köttbönderna är reglerade i direktiv där en miniminivå slås fast, exempelvis rörande storleken på kalvgömmor eller rekommendationer kring bete och utevistelse. Eftersom direktiven har karaktären av just minimidirektiv innebär det att medlemsländer som vill ha en högre nivå på djurens välfärd kan gå vidare med tuffare inhemska regler och förordningar. är förespråkare av ett starkt djurskydd och menar att EU:s minimidirektiv inte är fullgoda. bör därför fortsatt ha en högre nivå på lagar och regelverk. De flesta bönder vet också att en ko producerar som bäst när den mår som bäst. För att hårdra det kan hävdas att graden av ett samhälles civilisering går att mäta i dess behandling av djur. Skillnaden i djurskydd mellan och omvärlden medför dock en konkurrenssnedvridning och nackdel för de svenska bönderna. Detta belyses också i en rapport från . För att värna de svenska djuren och de svenska bönderna är det mening att bör omförhandla handelsavtalen med EU på så vis att endast import av chark- och mejeriprodukter som har tillverkats på ett sätt som är förenligt med den svenska djurskyddslagstiftningen ska tillåtas. Detta medför att vi slipper bli utsatta för en konkurrens som inte bygger på lika villkor utan ger konkurrenter fördelar enkom för att de inte sätter samma värde och fokus på djurens väl. På landsbygden finns många möjligheter att främja en växande turismnäring. Vad som gör näringen extra intressant gällande inverkan på arbetsmarknaden är dess arbetskraftsintensitet. Nya projekt och höjd omsättning leder snabbt till nya jobb. Några exempel på för landsbygden lämpliga upplevelser är hästturism, stuguthyrning, aktivitetspaket med naturupplevelser samt jakt och fiske. Enligt placerar attraktionskraft utomlands oss på topp 10 av cirka 150 jämförda länder. Intresset för är alltså relativt stort i omvärlden. omsatte näringen och hade ca 165 000 anställda. En av största turistorganisationer har i projektet ”Nationell strategi för svensk besöksnäring” satt upp som mål att till 2020 ha en omsättning på 500 miljarder. Intresset utomlands finns, den egna tilltron till framtiden finns och från håll vill vi säkra att den politiska viljan finns. Oavsett gren inom turismen har analyserat ett antal utmaningar som måste lösas för att skapa tillväxt. Viktigast från politiskt håll är att lösa frågor kring en ordentlig infrastruktur, förenklade regelverk, investeringar, utbildning och attraktionskraft utomlands. Den svenska gruvnäringen är allmänt oomtvistad och har därtill långa anor. Exempelvis började brytas redan i förkristen tid och stod den för två tredjedelar av samlade kopparproduktion. Högre efterfrågan från exempelvis tillsammans med en önskan inom EU att bli mer självförsörjande vad gäller olika och mineraler leder till högre priser. vill stimulera och bidra till gruvnäringens tillväxt på ett flertal sätt. budgeterar för en kraftig upprustning av med dubbelspår på de mest överbelastade sträckorna, i princip –samt –. Den omfattande gruvverksamheten i och kommer att skapa kapacitetsproblem då malmtransporterna där i princip inte har några alternativ till järnvägstransporter. Tågen behöver gå mot eller hamn, varför kapacitetsförbättringar måste till på dessa sträckor. Utöver detta behövs kapacitetsförbättringar på sträckorna –, –samt –, vilka samtliga är viktiga sträckor för gruvnäringen. 11.4.2 MINERALERSÄTTNING OCH LANDSBYGDSFOND Den nuvarande mineralersättningen konstruerades i då den utländska konkurrensen inte var lika stark som . Den är heller inte kompatibel med synen på att politiken ska spela en aktiv roll inom gruvnäringen. Om staten inte har någon direkt ersättning för det värde som bryts ur en gruva går det heller inte att vänta sig att staten ska vara villig att ställa upp med finansiering av exempelvis järnvägar. Denna laissez faire-inställning har alltför länge präglat svensk mineralpolitik och måste brytas. menar att det finns ett ömsesidigt intresse mellan stat och gruvnäring vad gäller en reformering av mineralersättningen syftandes till att möjliggöra en mer aktiv gruvpolitik. Vår syn är att utmaningen inte ligger i att fördela värdet av det vi bryter utan att tillsammans få det att växa. Mineralersättningen ska spegla det ömsesidiga förhållande som finns mellan det offentliga och gruvnäringen. Vi föreslår ett system där staten återfår ett slags brytningsvitsord. Innan en koncession tilldelas en privat aktör ska staten aktivt ha nedböjt koncessionen. Tillika ska få reformerade ägardirektiv med tydligare fokus på prospektering. Mineralersättningen ska reformeras och tas ut med totalt , att jämföra med dagens . Markägarens andel kvarstår på dagens nivå medan resterande del tillfaller staten i sin helhet. Statens andel ska öronmärkas i en fond vars syfte ska vara att stimulera utveckling och sysselsättning på landsbygden. På så vis garanterar vi att det offentliga får en avkastning på sina investeringar i exempelvis infrastruktur samt att denna avkastning kommer landsbygden till del. vill därutöver uppdatera och förtydliga regelverket avseende gruvbolagens ansvar för och finansiering av sanering av naturen när gruvprojektet kommit till sitt slut. Det behövs också satsningar på utbildningar kopplade till näringen–såväl längre civilingenjörsutbildningar som KY-utbildningar till exempelvis maskinoperatörer. Vi avsätter därmed resurser till Myndigheten för samt till som är säte för enda professur inom mineralogi samt är huvudman för högskoleutbildningarna i , . Syftet är att öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet. förespråkar ett återinförande av den allmänna värnplikten. På kort sikt, , budgeteras för att 6 000 ungdomar tas ut för genomförande av grundläggande militär utbildning (GMU). Målsättningen är att hälften av dessa vid godkänd utbildning ska kontrakteras för krigsplacering vid brigaderna. På lång sikt är målsättningen att huvuddelen av de unga männen i varje årskull ska genomföra värnplikt. Syftet med en återinförd värnplikt är givetvis i första hand att ge Försvarsmakten den personalförsörjning som behövs för att kunna lösa sin yttersta uppgift: att värna rikets territoriella integritet. Den sysselsättningsskapande effekten bör dock inte negligeras i sammanhanget, utan kan snarare ses som ett slags bonus. Dels skapas sysselsättning för tusentals ungdomar , vilket givetvis bidrar till att stävja den väldigt höga ungdomsarbetslösheten. Dels har värnplikten även en fostrande aspekt där viktiga egenskaper som ansvar, mognad och social kompetens utvecklas, vilket ökar de ungas anställningsbarhet. När över 8 000 företagsledare tillfrågades gällande varför yngre människor har svårare att få jobb än äldre lyftes negativ inställning, oförmåga att passa tider samt ren ovilja till arbete fram. Kort och gott har det skett en attitydförändring sedan unga män slutade att göra militär tjänstgöring. Värnplikten fungerar till yttermera visso som en ypperlig arena för att motverka segregation, då personer med olika bakgrund och socioekonomisk status får mötas och tvingas samarbeta för att lösa svåra uppgifter under tuffa förhållanden. har nästan 100 000 sjöar och över kust. Trots det är utnyttjandet av dessa resurser väldigt blygsamt. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk med ökad sysselsättning som följd. odlades det i vårt land fisk. I vårt grannland är motsvarande siffra närmare en miljon ton. vill utöka antalet fiskodlingar och skjuter till resurser för att öka odlingen av matfisk till , speciellt genom landbaserade odlingar. Trots en utredning som redogör för de positiva sysselsättningsskapande effekterna har regeringen uppvisat en närmast flagrant passivitet. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedöms vara av kulturhistoriskt värde. De fyller inte minst funktionen av att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Vi vill också höja anslagen till kyrkoantikvarisk ersättning samt införa en helt ny kulturarvsfond för att bevara och stimulera den svenska kulturmiljön. är oroade över regeringens oförståelse för att många människor är direkt beroende av bilen för att ta sig till och från jobbet. Många människor i vårt land bor helt enkelt på ett sätt där det överhuvudtaget inte finns några kollektiva färdmedel att välja bland. De höjda bränslekostnaderna har orsakat stora problem för många delar av landsbygden. Eftersom vi eftersträvar en arbetslinje väljer vi därför att höja milersättningen för reseavdrag med totalt per mil. Milersättningen har legat still som bensinpriset stigit med per liter. Detta förslag bidrar till att skapa en rörligare arbetsmarknad som sänker trösklarna in på arbetsmarknaden för människor på landsbygden. För en person som pendlar per arbetsdag skulle detta innebära i ökat reseavdrag . 11.9 INGEN HÖJD FORDONSSKATT Såväl nuvarande som tidigare regering vill göra det dyrare att åka bil, vilket kommer slå huvudsakligen mot de som bor och verkar på landsbygden. Detta kommer inte ha en positiv effekt på sysselsättningen och kommer bidra till urbaniseringstrenden. säger därför nej till dessa typer av förslag. 11.10 INGEN SLOPAD REGISTRERING AV MOMSGRUPPER har noterat att förslaget att slopa möjligheten att registrera så kallade momsgrupper kommer att slå väldigt hårt mot företag som är direkt, indirekt eller genom stiftelseform ägda av kunderna och har en stark lokal förankring, oftast utanför tätorterna. De som berörs är i huvudsak , Sparbankerna och Dina försäkringar, vilka samtliga är av relativt större vikt för landsbygden. Det vore ett hårt slag mot landsbygden om bankkontor tvingades slå igen. Det kan också konstateras att förslaget inte har någon inverkan på de större bankerna eller på utländska aktörer. säger nej till förslaget. 11.11 SAMMA RÄTT OCH TILLGÅNG TILL JAKT OCH VATTEN I RENBETESOMRÅDEN Det kan också konstateras att vid nyetableringar är ofta många olika myndigheter inblandade. Detta gör att etableringen försenas eftersom företagaren måste ha många och invecklade kontakter. Det finns därutöver flertalet exempel på när entreprenörer har velat bygga hotell eller skidliftar för att erbjuda möjligheter till rekreation men nekats tillstånd på vaga grunder. Ett förslag till en effektiviserande åtgärd är en samordning mellan myndigheterna på lokal nivå. vill därför undersöka lämpliga ramar för ett sådant samarbete. vill också omvandla de befintliga rennäringsdelegationerna till fjällnäringsdelegationer i syfte att ge såväl företrädare från fler näringar som representanter för byalag utrymme. Det är i grunden uppfattning att samtliga svenska medborgare har samma rättigheter och skyldigheter. I exempelvis inland innefattar detta likställda rättigheter till mark, jakt, fiske, ved och virke samt samma typ av upplåtelse för boende och marknyttjande. Detta gör att etableringen försenas eftersom företagaren måste ha många och invecklade kontakter. Det finns därutöver flertalet exempel på när entreprenörer har velat bygga anser att politiken har en aktiv roll att spela i skapandet av tillväxt liksom i skapandet av förutsättningar för tillväxt. Det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata och utmaningen ligger inte i att fördela en kaka utan i att få den att växa. anser att skapandet av en uthållig, bärkraftig och miljövänlig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt, men kan inte lösa de stora utmaningarna på . Vår målsättning är att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt, där återigen står som en stark industri-, innovations- och kunskapsnation. saknar det globala perspektivet i regeringens klimatpolitik. Det krävs en insikt om att , eller EU för den delen, på egen hand inte kan påverka koldioxidutsläppen i någon betydande utsträckning. De ansträngningar som gjorts globalt har visat sig verkningslösa då utsläppen fortsätter att öka kraftigt i andra delar av världen. Det finns heller ingenting som talar för att en ambitiös föregångspolitik på området där och EU förbinder sig till mer ambitiösa mål än vår omvärld på klimatområdet påverkar utsläppen globalt i önskad utsträckning. Forskningen på området har visat att en ambitiös föregångspolitik på området till och med kan bidra till att utsläppen ökar mer i andra länder genom så kallat koldioxidläckage. har slagit fast att varje procentuell ökning av elpriset föranleder ett fall av exporten inom unionen , vilket ytterligare belyser vikten av att upprätthålla god konkurrenskraft inom och EU. Mot bakgrund av detta avvisar flera av de ökade ekonomiska satsningar på klimatområdet som regeringen föreslår. Satsningarnas effektivitet är högst oklar som det är ståndpunkt att det är inom energiforskningen som nyckeln till minskade utsläpp av växthusgaser finns. står för av de globala utsläppen av växthusgaser och långsiktiga målsättning är att ska kunna bli koldioxidneutralt, det vill säga att inte ska släppa ut mer koldioxid än vad vår natur kan ta upp. Detta är dock beroende av att forskningen på energiområdet gör stora framsteg. har ett stort engagemang för miljön – nationellt, regionalt och globalt – och i denna kontext ser vi allvarligt på de ökade utsläppen av växthusgaser i världen och de effekter detta kan få. noterar vi att den vetenskapliga diskussionen är levande, bland annat påpekas vid sidan av den dominerande forskningen att den globala medeltemperaturen inte ökar eller ökar mycket långsamt , varför det finns anledning att ha ett öppet sinne när det kommer till synen på effekterna av ökad förekomst av växthusgaser i vår atmosfär. vill inom miljöpolitiken öka fokus på vår närmiljö där vi har stora möjligheter att själva förbättra situationen. Vi föreslår ökade anslag till såväl sanering av som av andra förorenade områden. Vi vill också öka anslagen för åtgärder av värdefull natur som till största del går till förvaltning av skyddad natur som är ett eftersatt område. Arealerna av skyddade områden har expanderat kraftigt, men skötseln av dessa har inte prioriterats i tillräcklig grad, varför vill öka anslagen med 200 miljoner . Vi vill även öka anslagen till forskningsrådet Formas vars uppdrag är att främja och stödja grundläggande och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Vi vill öka anslagen till Formas med jämnt fördelat . 12.1 MILJÖ OCH ENERGI ser med stor oro på hur , ett relativt litet innanhav med unikt ekosystem och stor betydelse för vår närmiljö, påverkas av industri och jordbruk i och övriga omkringliggande länder. Vi ser att har ett stort ansvar för miljösituationen i , som också direkt påverkar vissa av våra näringar, i synnerhet fisket. Resonemanget är relevant även för och även om förutsättningarna skiljer sig i viss mån.