mot · H2021980 · 2014-11-10 00:00:00 — län på karta över nya spårinvesteringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fyrspårsutbyggnad på Ostkustbanan, för att bl.a. möjliggöra tågstopp i Alsike och Bergsbrunna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad kapacitet på Dalabanan, för att bl.a. möjliggöra tågstopp i , , och Librobäck. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad kapacitet på , för att bl.a. möjliggöra tågstopp i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera ny järnväg mellan och framför ökad kapacitet på befintlig väg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av statsbidrag för att samfinansiera spårtrafik i stad. Trots stor samsyn inom län kring vilka investeringar som behövs för att utveckla järnvägstrafiken har – med undantag av enstaka objekt – län hamnar på efterkälken både vad gäller järnvägsunderhåll och investeringar i ny spårtrafik i planering. län har en befolkningstillväxt, och en arbetsmarknad som i stor utsträckning bygger på arbetspendling inom länet och över länsgränserna. För att möta detta är det nödvändigt att öka kapaciteten på järnvägen, och i vissa fall är det en direkt vägvalsfråga mellan utbyggd järnväg eller väginvesteringar för att klara trafikökningen. Ur såväl miljöperspektiv som samhällsekonomiskt perspektiv är järnvägen det självklara alternativet i detta val. Mellan och reser ca 40 000 personer . Ökningen var , mot prognostiserade . Länstrafikbolagen har kompletterat SJ:s tågtrafik med pendeltågstrafik, vilket kraftigt bidragit till ökad trafikering. Utvecklingspotentialen är ännu stor, men begränsas av kapacitetsbristen på spåren. Med dagens i princip maximerade trafikering på spåren är sträckan ytterst störningskänslig, varför resenärerna väldigt ofta drabbas av förseningar och inställda tåg. Kapacitetsbristen gör också att det inte finns utrymme för ytterligare tågstopp. kommuns översiktsplan bygger på möjligheten att etablera tågstopp i Bergsbrunna, och på samma sätt pekar kommun ut Alsike för tågstopp. Fyrspårsubyggnad är därför en nyckelfråga för om kommunerna inom ramen för en hållbar trafikutveckling ska kunna klara av att hantera det stora tryck på fler bostäder som finns. En utbyggnad till fyrspår Myrbacken–är nödvändigt för att skapa ett robust system och medge ökad trafikering och ytterligare tågstopp i Alsike och Bergsbrunna, utifrån den planering UL har . Norr om är kapaciteten tillräcklig när pågående dubbelspårsutbyggnad står klar, och UL-trafiken (Upptåget) kan då kompletteras med stopp i . Det finns både ett stort behov av att korta restiderna för järnvägstrafiken mellan och , och ett behov av utökad kapacitet på Dalabanan för att Upptåget ska kunna stanna i Librobäck, , och . UL har sedan Upptågsförbindelsen etablerades mellan och fört dialog med för att kunna hitta lösningar på att i första hand etablera ett tågstopp i . Men för att möjliggöra samtliga fyra tågstopp som pekas ut som önskvärda längs banan krävs en utökad spårkapacitet. Liksom för orterna längs Ostkustbanan är frågan om tågstopp inte enbart en trafikeringsfråga utifrån dagens pendlarströmmar, men en fråga om hur orterna ska utvecklas framöver. På pågår en kapacitetsförstärkning i form av fyrspårsutbyggnad på delsträckan –. Men projektet behöver kompletteras med kapacitetsförstärkning för att möjliggöra tågstopp i . Spår och signaler är redan förberedda för tågstopp i , och sådan trafikering är särskilt angelägen då området saknar adekvat busstrafik. Få, om någon, busslinje mellan två städer i har så stor trafikvolym som sträckan –. Utöver det skulle en Aroslänk, dvs. järnväg som förbinder Västra Aros () med Östra Aros (), också skapa bättre järnvägsförbindelse från städer som till /, och bidra till att avlasta genom en smidigare järnvägsförbindelse mellan och , inklusive . Med en sådan järnväg skulle samhällen som Ramstalund och kunna bli attraktiva stationssamhällen. För att klara trafikkapaciteten i stråket har initierat frågan om kapacitetsförstärkningar på mellan och . Men att både investera i järnväg och i ökad vägkapacitet mellan och är inte ett effektivt resursutnyttjande. Med järnvägen på plats kommer belastningen på tvärt om kunna minska. bör därför ge regeringen till känna att prioritera Aroslänken framför en utbyggnad av väg 55. I ett stort antal städer runt om i har spårvägsinvesteringar på ett framgångsrikt sätt medfört en mer attraktiv stadsmiljö i kombination med en mer klimatsmart trafik. Men spårtrafiken är inte bara ett mer miljövänligt och ett energieffektivt trafikslag. Spårtrafiken visas också, på ett helt annat sätt än bussen, kunna attrahera över trafikanter från biltrafik till kollektivtrafik. Flera städer i arbetar nu aktivt med att få till stånd spårtrafiklösningar. Att bygga ny spårtrafik är en så omfattande investering att staten måste ta ett större ansvar i form av statlig delfinansiering. Även om trafikeringen som sådan är ett kommunalt och regionalt ansvar finns starka argument för att staten ekonomiskt ska bidra till att städer kan genomföra investeringar i spårväg. Inte minst som led för att klara åtaganden att minska koldioxidutsläppen, men också som instrument för att klara bostadsförsörjningen. Med spårtrafik skapas förutsättningar till förtätad bebyggelse vid stationslägen. Dessa samhällsekonomiska vinster kommer självfallet inte enbart kommunen och regionen till godo, varför en statlig medfinansiering är motiverad.