ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021461 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska bevaras och att överenskommelsen mellan och ska hållas. Vi lever i ett land med stora avstånd, där sysselsättning och företagsöverlevnad är helt beroende av snabba och effektiva transporter. Såväl gods som personer behöver smarta transporter. Alla transportslag har sina fördelar och det är med glädje jag ser de stora infrastrukturprojekten som beslutades och startades upp under alliansregeringen. Såväl vägar och tunnlar som järnvägar byggs som . Utöver fungerande väg- och järnvägs- samt sjötrafik har också flyget sin viktiga betydelse, såväl för oss som bor i storstaden med omnejd som för boende i andra delar av vårt avlånga land. Det är därför med mycket stor oro jag ser planer på en nedläggning av . En nedläggelse för skulle slå oerhört hårt mot jobben, eftersom mer än 9 av 10 resor till och från är arbetsrelaterade. Många mindre flygbolag och regionala flygplatser riskerar att läggas ner om hotet mot blir en realitet. Framförallt drabbar det orter utanför . Boende i , , , , och för att ta några exempel har också behov av flygtransporter. Det är uppenbart att en nedläggning av riskerar att slå ut många jobb och försvåra för näringslivsetableringar utanför storstäderna. En regering som säger sig sträva efter en låg arbetslöshet borde beakta detta faktum seriöst. Det är klarlagt att inte heller har kapacitet att ta över flyget från och till . Stockholmare och andra som reser hit värdesätter högt och vill att flygplatsen får vara kvar. Flygplatsen är tredje sett till antalet resenärer.
mot · H2021462 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Förbifart . är liksom kommunerna i attraktiva att såväl bo som driva företag och arbeta i. Här bor, verkar och möts människor från världens alla hörn. Fritids- och kulturlivet är rikt, närheten till attraktiva grönområden och vatten unikt. Här finns universitet och högskolor och tusentals små och stora företag som genererar jobb. I bor drygt 2,1 miljoner invånare, varav ungefär 880 000 bor i . Tillväxten i är hög, och om lite beräknas invånarantalet ha ökat till 2,5 miljoner varav står för cirka en miljon invånare. Tillväxten i är positiv – den skapar förutsättningar för ökat välstånd och trygghet – men tillväxten kan aldrig tas för given. Därför är det nödvändigt att arbeta för att huvudstaden skall vara en attraktiv plats för investeringar, företagande och innovationer. innebär utvecklingen utmaningar för såväl politiken som samhället i stort. Tillväxten skall vara hållbar för såväl människor som miljö, djur och natur. är det beslutat om en utbyggnad av tunnelbanan i med nio hållplatser vilket är mycket positivt. Detta är mycket positivt eftersom tunnelbanan är samhällsekonomiskt och miljömässigt överlägsen alla andra transportmedel i storstäder. Men det måste självklart till ytterligare transportslag såsom cykel, buss, tvärbana, pendeltåg och spårväg samt förbättrad framkomlighet på vägnätet. Tvärförbindelserna i regionen behöver byggas ut. försvårar kommunikationerna; det räcker inte med båtförbindelser utan det är hög tid att också bygga tvärförbindelser för bilar och kollektivtrafik. Det måste vara möjligt att ta sig fram i på ett tidseffektivt och miljövänligt sätt. Under Alliansens tid i regeringsposition togs viktiga steg för att bygga samman olika delar och underlätta framkomligheten i regionen. Förbifart är en av de viktigaste ingredienserna för en ökad framkomlighet. Det skulle vara mycket olyckligt om den fortsatta projekteringen av Förbifart avstannar eller rent av inte blir av. och stockholmarna behöver en förbättrad framkomlighet för alla trafikslag. Vinsterna med Förbifart finns beskrivet i ett stort antal utredningar men det förtjänar att återupprepa att behovet av en avlastande ringled runt där tung trafik kan köra skulle göra mycket för en renare stad. En ringled som gör färdsträckan mellan bostad och arbete kortare gör mycket för att underlätta människors resande och arbetsmarknad. Behovet av en ringled runt är skriande stort varför den beslutade Förbifart måste genomföras enligt de tidigare besluten utan fördröjning.
mot · H2021464 · 2014-11-07 00:00:00 — Stärkta rättigheter för patienten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av hälso- och sjukvårdslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett införande av en patienträttighetslag. I har vi, till skillnad från många länder, exempelvis de övriga nordiska länderna, ingen specifik lag om patienters rättigheter inom hälso- och sjukvården. Den svenska lagstiftningen på hälso- och sjukvårdsområdet utgår istället främst från vilka skyldigheter sjukvårdshuvudmännen och personalen har. Hälso- och sjukvården, liksom lagstiftningen på området, bör i första hand ha patientfokus. Alliansen vidtog under tidigare mandatperiod åtgärder för att stärka patienternas ställning. Därutöver vore det lämpligt om även införde en tydlig och lättillgänglig patienträttighetslag där patienternas rättigheter finns samlade. Exempel på rättigheter som borde regleras är rätten till individuellt anpassad information och samtycke, gränser för väntetider och valfrihet i hälso- och sjukvården. För att en patienträttighetslagstiftning ska bli riktigt verkningsfull krävs det att patienterna kan utkräva sina rättigheter på ett effektivt och enkelt men rättssäkert sätt. Regeringen bör i enlighet med som ovan anförs genomföra en översyn av hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Översynen bör inkludera frågan om ett införande av en patienträttighetslag som tydliggör patientens rättigheter.
mot · H2021465 · 2014-11-07 00:00:00 — Uppföljning och utvärdering av statliga miljöbidrag till kommuner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att det nya systemet för statliga miljöbidrag till kommuner är både kostnadseffektivt och ger god miljönytta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att det nya systemet för statliga miljöbidrag till kommuner inte bryter mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att det nya systemet för statliga miljöbidrag till kommuner inte får oproportionerligt stora utgifter för administration i förhållande till klimatnyttan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tydlig, kontinuerlig uppföljning och utvärdering av det nya systemet för statliga miljöbidrag till kommuner. I regeringsförklaringen aviserade den nuvarande regeringen ett kommunalt investeringsprogram, ett stöd för lokala klimatinvesteringar. Olika typer av riktade stöd har förekommit förr och kommer antagligen att förekomma igen. Ett exempel är olika former av energistöd och Delegationen för hållbara städer. Idén om ett stöd för lokala klimatinvesteringar har testats . fanns möjligheter för kommuner att beviljas statliga bidrag för en rad klimatinvesteringar genom Klimp och LIP. De programmen har bland annat kritiserats för att de kan bryta mot statsstödsreglerna i EU, att för mycket av skattepengarna lades på administration samt att de åtgärder som vidtogs kunde skett även utan bidrag – då följden blev att kommuner som gick före i klimat- och miljöarbetet förfördelades då bidragen gick till kommuner som annars inte tagit sitt ansvar. Klimatinvesteringsprogrammet avslutades och regeringen framhöll redan då att det är viktigt att kommunerna frigör medel inom egna ramar för att integrera klimataspekten i de kommunala verksamheterna. är det än mer viktigt. I vissa fall kan denna typ av system ha gett goda miljöeffekter – men när dessa bidragssystem fungerade som allra sämst var det de kommuner som inte budgeterat för sina miljö- och klimatinvesteringar som belönades med skattebetalarnas pengar för att göra lönsamma investeringar och betala dyrt för administrationen. Kostnaden för administration blev oproportionerlig i förhållande till klimatnyttan. Att ifrågasätta denna typ av slentrianbidrag från stat till kommuner handlar både om att bygga ett hållbart samhälle med långsiktiga regler och förutsägbarhet, att värna principen om att förorenaren betalar, att se kommunernas ansvar i miljö- och klimatarbetet och dessutom visa respekt och ta ansvar för att skattebetalarnas pengar används så effektivt som möjligt. Denna typ av bidragssystem kräver en tydlig, kontinuerlig uppföljning och utvärdering.
mot · H2021466 · 2014-11-07 00:00:00 — Förbättrad skolsituation för barn med dyslexi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell plan för stöd till barn med dyslexi. För barn och ungdomar med dyslexi finns det på många skolor stöd och hjälpmedel men det finns också en stor andel skolor som inte erbjuder stöd. Det finns exempel på barn som har fått kämpa för att få rätt stöd som de enligt lagstiftning har rätt till. Många lärare har dålig kunskap om dyslexi. Tyvärr är det inte ovanligt att elever kan vittna om hur okunskap har tagit sig uttryck som att lärare anklagar elever för fusk när de använder de hjälpmedel som barn med dyslexi har rätt till, exempelvis rättstavningsprogram. Skillnaden mellan bemötandet och synsättet på olika former av handikapp är stor – exempelvis finns det ingen som ifrågasätter synskadades behov av glasögon, hörselskadades behov av hörapparat eller rullstolsbundna elevers behov av rullstol. Skolelever med dyslexi får däremot ofta ett annat bemötande där deras behov av hjälpmedel ifrågasätts. Trots att kunskapen om dyslexi finns är det ett stort antal barn som får sin diagnos alldeles . Det medför naturligtvis att barnen heller inte kan erhålla adekvata hjälpmedel. Konsekvensen av fördröjd utredning kan i värsta fall bli bristande skolunderbyggnad. För de ungdomar med dyslexi som lyckas genomgå utbildningsväsendet och studera på finns en god tillgång till hjälpmedel medan tillgången på hjälpmedel i grundskola och gymnasium ofta brister. Det finns glädjande nog goda exempel på landsting som tillämpar förskrivning av personliga hjälpmedel till barn och vuxna med dyslexi, exempelvis , och . Ytterligare en positiv utveckling är framväxten av skoldatatek som sker runt om i . Trots dessa insatser finns fortfarande ett stort behov av förändringar för att barn och ungdomar med dyslexi skall få bättre förutsättningar att genomgå skolan utan att deras diagnos eller behov av hjälpmedel ifrågasätts. För att förbättra situationen för barn och ungdomar med dyslexi bör samtliga landsting införa personlig förskrivning av hjälpmedel, skoldatatek införas över hela landet och lärare samt skolledare utbildas såväl i grundutbildning som kontinuerligt.
mot · H2021467 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gemensamma europeiska folkbokföringsregler. Den öppna marknaden inom EU och samarbetet inom Schengenområdet är avsett att underlätta för människor att resa och flytta mellan medlemsländerna. finns det emellertid rättsområden som försvårar den praktiska möjligheten till flytt. Ett område som försvårar möjligheten till flytt inom EU avser folkbokföringen. Reglerna som fastslår var en person är bosatt ser olika ut från land till land inom unionen. I vissa situationer medför olikheten märkliga konsekvenser. En individ som flyttar från ett land till ett annat kan i vissa situationer avregistreras från folkbokföringen i utflyttningslandet, men inte uppfylla kriterierna för att bli registrerad i inflyttningslandet. I andra fall kan en person fullt legalt vara registrerad som bosatt i mer än ett land. Inom finns ett samarbete på folkbokföringsområdet . Detta samarbete infördes långt innan och gick med i EU. Genom i huvudsak gemensamma kriterier för när och hur en person skall folkbokföras, samt att det alltid är inflyttningslandet som bestämmer när en person flyttar in och skall bli folkbokförd, garanterar systemet att en person kan vara folkbokförd i endast ett nordiskt land åt gången. Möjlighet till dubbel folkbokföring inom är således obefintlig. som personen blir registrerad som utvandrad från utflyttningslandet blir denne registrerad som invandrad i invandringslandet. Ett liknande system kunde med fördel införas inom EU. På så sätt skulle man undvika problem som att exempelvis personer får rösträtt till i mer än ett land, eller att enskilda individer kan uppbära försörjningsstöd och andra bidrag i flera länder .
mot · H2021468 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers trygghet och säkerhet i skolan och om att minska mobbning. Över en miljon skolelever deltar i undervisning. Skolans uppgift är att förmedla kunskaper, ge erfarenheter och slå vakt om position som kunskapsnation. Trots att elevernas situation i skolan förbättrats avsevärt finns det fortfarande stora utmaningar att övervinna. Åtskilliga elever vittnar om problem med både stress, psykisk och fysisk ohälsa, våld och hot, mobbning och trakasserier. Kraven på eleverna har också ökat socialt sett. Mobbning är ett utbrett problem i skolan. Både elever som mobbar och blir mobbade mår i regel både psykiskt och fysiskt dåligt. Andra problem som inte sällan beskrivs är kränkningar, sexuella trakasserier, våld och hot. Detta är naturligtvis oacceptabelt ur alla perspektiv, såväl för elevens studiesociala miljö som för undervisningssituationen i skolan. har skolan förändrats; förändringen har till övervägande del varit positiv. Den moderna skolan är individualiserad och sätter eleven i fokus. Elever och lärare deltar i en dialog om lärandet i skolan, vilket var otänkbart tidigare. Skolan är inte en sluten värld utan agerar i samklang med samhället i övrigt. Intryck från elevernas dagliga miljö integreras i den pedagogiska verksamheten. Skolan är främst av allt en plats för lärande. För att optimera lärandet är det viktigt att eleverna inte riskerar att utsättas för olika former av kränkningar och mobbning. Målsättningen måste vara högt ställd och bygga på nolltolerans enligt ovan. Skolan är elevernas dagliga arbetsplats och sociala arena och därför bör samhället också visa att det tar ansvar för elevernas behov av stöd och hjälp. Det finns omfattande forskning och kunnande om mobbning och dess mekanismer samt åtgärder för att motverka densamma. Med detta som utgångspunkt bör regeringen överväga möjligheterna att se över sådana lagändringar som innebär att arbetet mot mobbning sker på evidensbaserade grunder och att elevens intresse tas tillvara på ett fullgott sätt.
mot · H2021469 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa allmäntjänstgöring för sjuksköterskor. Dagens sjuksköterskeutbildning har förändrats till en akademisk från att ha varit en yrkesförberedande utbildning vilket är positivt ur ett stort antal aspekter. Den akademiska inriktningen innebär att teoretiska och praktiska kunskaper integreras i syfte att studenterna skall utveckla ett vetenskapligt förhållningssätt och relevant yrkeskompetens. Sjuksköterskestudenterna studerar ämnen såsom omvårdnadsteori, medicinsk vetenskap och beteendevetenskap – ämnen som bidrar till ett gott patientmöte, att värdera kunskap och att kunna medverka i kunskapsutvecklandet inom sitt område. Dock har förändringen av sjuksköterskeutbildningen inneburit att de nyutbildade sjuksköterskorna har begränsad praktisk erfarenhet och därmed ofta bristande helhetsperspektiv på sjuksköterskans funktion och arbetsuppgifter. Många sjuksköterskor vittnar om att de är pressade i dagens vårdmiljö och ofta upplever att tidsbristen är stor. För att hinna med det kliniska patientarbetet prioriterar många nyutbildade sjuksköterskor bort den egna kompetensutvecklingen. Det finns forskning (, ) som visar att sjuksköterskor under sitt första yrkesverksamma år upplever en stor mängd uppgifter som problematiska. Framför allt är det uppgifter som att samordna vård av patienter, agera i akutsituationer och att gå rond som upplevs svåra. Övergången från student till sjuksköterska skulle underlättas om det inrättades ett AT-program för sjuksköterskor. erbjuder många arbetsgivare nyutbildade sjuksköterskor medverkan i ett mentorprogram vid anställning. Detta är naturligtvis positivt men kvaliteten på eventuella introduktions- och mentorprogram skulle förbättras i det fall de omfattades av den systematik och kvalitetsgaranti på samma grunder som gäller för läkarnas AT-tjänstgöring. AT-tjänstgöringens längd och innehåll bör utformas i samråd med profession, arbetsgivare och universitet samt . Ett införande av AT-tjänstgöring för sjuksköterskor kan bidra till minskad stress i yrket och högre kvalité i omvårdnaden av patienterna. Naturligtvis innebär en obligatorisk AT-tjänstgöring för sjuksköterskor en kostnad men det gör också bristande yrkeskunskap.
mot · H2021470 · 2014-11-07 00:00:00 — Skapa förutsättningar för att antalet kvinnliga innovatörer ska öka tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för att antalet kvinnliga innovatörer ska öka. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i form av företagare och innovatörer är ett viktigt led i att uppnå ett jämställt samhälle. Män och kvinnor har olika behov och därför behövs ett varierat produktutbud, något som bygger på att kvinnor och män har lika förutsättningar att etablera sig som företagare och innovatörer. När det gäller kvinnliga innovationer saknas ett erkännande för deras uppfinningar eller verksamhet. Forskning har pekat på att detta i stor omfattning beror på att kvinnors innovationer sällan betraktas som tillräckligt tekniskt sofistikerade. Innovationer som är antingen gjorda av kvinnor, eller hör hemma inom ett område som traditionellt sett betraktas som mer kvinnligt, får mer sällan gehör. Kvinnor har vanligtvis också sämre nätverk för att förverkliga och nå ut med sina idéer. Kvinnliga innovatörer har bland annat berättat hur de använt så kallade ”trojanska hästar” i form av en make eller annan manlig bekant för att sälja in sin idé hos entreprenörer och investerare. Det skapas på så sätt trösklar för kvinnliga innovatörer, vilket i längden riskerar att deras produkter inte når ut till marknaden. På så sätt kan innovationer och kompetens gå till spillo. Att kvinnor i mindre utsträckning är med och formar framtida teknik och samhälle är problematiskt. Svensk ekonomi behöver förnyas och rustas för att möta en allt intensivare global konkurrens. har under haft en i huvudsak positiv utveckling. En förklaring till varför har utvecklats positivt är att svenska kvinnor har en hög förvärvsfrekvens i ett internationellt perspektiv. Men vid närmare granskning visar det sig dock att arbetsmarknaden är klart segregerad. Kvinnor arbetar ofta deltid och för en lägre lön och sämre löneutveckling än män. Kvinnor arbetar också oftare än män inom vård och omsorg samt undervisning, där karriärvägarna och löneutvecklingen generellt sett är mer begränsade. Att kvinnor i större utsträckning verkar inom tjänsteorienterade branscher i kombination med att de i utgångsläget har mindre möjligheter att leva och verka som innovatörer kräver att synen på innovationer breddas. Innovationer måste inkludera uppfinningar utöver traditionellt sett manliga innovationsområden. Kvinnor bör erbjudas stöd och coachning för hur de bör arbeta för att bygga upp och förvalta ett nödvändigt nätverk. Ett av målen för en innovationspolitik bör vara att stimulera många små steg i förbättringen av vanliga produkter och tjänster oavsett teknologiinnehåll, organisationsform och produktionsprocess. Ska kvinnors innovationskraft öka behöver också förutsättningarna för tjänsteinnovationer bli bättre. En nationell innovationsstrategi bör inkludera ett särskilt fokus på kvinnliga innovatörer. För att ska bli ett entreprenörsland i världsklass måste andelen kvinnliga innovatörer öka.
mot · H2021471 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett mer innovativt genom att se över möjligheten för privatpersoner att göra investeraravdrag för satsningar i innovations- och utvecklingsbolag. Många uppfinnare beskriver svårigheter att utveckla sina idéer till uppfinningar. Detta gäller inte minst de uppfinnare som inte är verksamma vid universitet och högskolor. En uppfinning kan ha sin uppkomst i forskning men den kan också ha sin uppkomst från praktisk erfarenhet. Av de teknikbaserade företagen som etableras i startas av forskare och lärare från universiteten. Merparten () startas av personer från etablerade företag. Entreprenörer i olika kombinationer med uppfinnare ligger bakom . De företag vars alla grundare kommer direkt från universiteten har historiskt sett haft en svag ekonomisk utveckling. Med ett samhällsklimat som bejakar idéutveckling, uppfinningar och företagande ökar förutsättningarna för att uppfinningarna kan resultera i lyckosamma innovationer. Uppfinnare upplever sig ofta ha ett behov av stöd i tidiga skeden av utvecklingsarbetet. Stödet kan avse allt från tekniska lösningar och immaterialrätt till marknadsanalyser. Det finns aktörer i samhället som kan bistå med detta, exempelvis och inte minst frivilliga föreningar och sammanslutningar som och . Tyvärr är det ändå vanligt att uppfinnare upplever sig ha behov av stöd som inte kan uppfyllas av befintliga aktörer. Det kan exempelvis handla om såddfinansiering eller nätverk inom specifika nischer. Därför är det angeläget att nya vägar utvecklas för uppfinnare som behöver stöd i tidiga skeden. Stödet kan vara finansiellt, kunskapsmässigt eller erfarenhetsbaserat. Privata alternativ kan utgöra en viktig del bland de aktörer till vilka uppfinnarna vänder sig för att få stöd. Eftersom det är svårt att bedöma affärsidéns bärkraft måste det finnas en pluralism av olika aktörer i systemet. Ett sätt att stimulera privatpersoner att våga investera i nya företag och utvecklingsprojekt är att införa särskilda skatteincitament för fysiska personers investeringar i mindre företag. Förslagsvis bör möjligheterna ses över för privatpersoner att kunna göra investeraravdrag för satsningar i innovations- och utvecklingsbolag. På så sätt bidrar vi till att skapa ett med större innovationskraft och mer entreprenörskap.
mot · H2021472 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en genomlysning av stranderosionen i . Stranderosion är ett stort problem på flera platser i , så även i . Svallvågor från båtar, muddring samt klimatförändring med ändrat vattenstånd och ändrad isbildning gör att stränderna eroderar. Erosionen hotar såväl djur- och växtliv som materiella värden. Detta medför också att bryggor och kajer förstörs och att livsmiljön för strandlevande växter och djur försvinner eller ändras. Den normalt förekommande mångfalden av djur och växter riskerar att försvinna och ersättas med sterila livsmiljöer av sten och grus. är en unik miljö som är en stor tillgång för länet. Den natursköna skärgården lockar turister från världens alla hörn, och för stockholmarna utgör den en oas som ligger i storstadens närhet. Därför måste vi värna denna skärgårdsmiljö. Jag har tidigare motionerat om stranderosionsfrågan för att uppmärksamma de problem som finns och som riskerar att bli värre i takt med att båttrafiken i ökar. Enskilda aktörer som till exempel Waxholmsbolaget, som trafikerar med ett stort antal båtar, har gjort lovande försök med så kallade interceptorer som minskar båtarnas svallvågor. Detta är mycket lovvärt och något som man från regional sida bör stödja. i har skrivit in i sina regionala miljömål att båttrafikens påverkan på stranderosionen inte ska utgöra ett reellt problem. Behovet av en större genomlysning av problemet med stranderosion i är fortfarande stort. Genomlysningen behövs för att kunna lägga fram en strategi för att minska stranderosionen . Skadorna av stranderosionen bör inventeras och de preventiva åtgärder som genomförts på olika håll bör utvärderas. Detta är mycket viktigt för att vi ska ha ett långsiktigt hållbart miljöarbete för skärgårdsmiljön i . Regeringen bör arbeta för att () ska ta ett helhetsgrepp om stranderosionen i som involverar myndigheter, rederier, kommuner och landsting.