mot · H102U11 · 2014-03-26 00:00:00 — Vi anser att den viktigaste principen i det arbetet är att jordbruksstöden omdirigeras till det som kallas kollektiva nyttigheter i form av klimat- och miljöåtgärder. När hela stödets budget minskar bör landsbygdsprogrammets andel av den gemensamma jordbrukspolitiken därför öka. Stöd till jordbruket kan endast rättfärdigas om det genererar ett mervärde för samhället i stort och riktar stödet till viktiga insatser som marknaden inte klarar av. Beslutet innebär som regeringen konstaterar i skrivelsen ingen ökad marknadsorientering men dock en minskad budget för hela EU. Arbetet med den svenska utformningen av gårdsstödet och landsbygdsprogrammet går trögt. Landsbygdsminister lovade i en interpellationsdebatt att det svenska landsbygdsprogrammet skulle vara klart . Men fortfarande har beslutet inte kommit. Vi socialdemokrater har drivit att EU-stöden till landsbygd och jordbruk ska styras om till att gälla mer ersättningar för åtgärder som gynnar det allmänna, t.ex. miljöåtgärderna i landsbygdsprogrammet, snarare än rena inkomststöd. Men regeringen förhandlade i stället till sig sänkt stöd till landsbygdsprogrammet (428 miljoner jämfört med ) och i budgetpropositionen föreslog regeringen att landsbygdsprogrammet ska bli kraftigt nedbantat jämfört med , trots en ökad egenfinansieringsgrad. Vi vill med statliga budgetmedel förstärka landsbygdsprogrammet för att klara jobben på landsbygden. Vi har föreslagit 371 miljoner mer än regeringen, vilket skulle ge landsbygden bättre villkor. Detta gör vi av flera skäl. För det första är arbetstillfällena i jordbruket helt avgörande för möjligheten för människor att bo och arbeta på landsbygden. När arbetstillfällena minskar där tvingas ofta människor överge den livsstil som de valt att leva efter. Den andra anledningen är svenska konsumenters rätt till mat av hög kvalitet och säkerhet. Svensk mat har ofta högre kvalitet och är producerad efter tuffare miljökrav och djurskyddsregler. Men sämre lönsamhet minskar tillgången på svensk mat. Den tredje anledningen är miljömål. Regeringen saknar åtgärder för att klara 14 av de 16 miljömålen. Landsbygdsprogrammet ger ersättningar för åtgärder som stöder flera av våra miljömål. Sänkningen av ersättningarna som regeringen genomfört drabbar den biologiska mångfalden, ökar övergödningen och gör att värdefulla miljöer som hagar och ängar försvinner. Vi vill ge det nya landsbygdsprogrammet en mer modern och framtidsinriktad profil. Vi vill få fram fler innovationer. Investeringsstöd behöver ses över så att de leder till mer konkurrenskraftiga företag. Vi vill se till att hela näringslivet på landsbygden utvecklas. Miljöstöden måste bli mer riktade för att få större effekt, men utan att ansökningssystemet blir för byråkratiskt. Landsbygdsprogrammet menar vi ska stödja de grundläggande tjänsterna som gör att landsbygden kan leva, snarare än den flora av projekt som finns . Vi delar regeringens uppfattning att informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder inte ska finansieras med offentliga medel utan främst är en uppgift för marknadens aktörer. Det ligger i svenskt intresse att verka för att gemenskapens medel används på ett så klokt och effektivt sätt som möjligt. När det gäller EU och skogsfrågor delar vi regeringens övergripande ståndpunkter att skogspolitik är nationell kompetens, och i övrigt, där kommissionen använder sin initiativrätt, måste subsidiaritetsprincipen respekteras. EU:s insatser på skogsområdet bör även fortsättningsvis vara begränsade. I den nya fiskeripolitiken i EU bör försiktighetsansatsen tillämpas, ekosystemansatsen gälla och målet vara att fiskeripolitiken ska nå maximalt hållbart nyttjande . Den gemensamma fiskeripolitiken bör säkerställa att fiske- och vattenbruksverksamheten skapar långsiktigt hållbara miljömässiga förhållanden, att fiskeripolitiken följer de mål som finns i unionens miljölagstiftning samt att utkastförbudet bör utformas som ett generellt förbud med lista på undantag. Vi anser också att en ökad regionalisering är rätt väg att gå. Vi anser liksom regeringen att det är viktigt att fiskeflottornas kapacitet överensstämmer med fiskemöjligheterna, men vi delar inte regeringens uppfattning att överlåtbara försäljningsbara fiskenyttjanderätter (transferable fishing concessions, TFC) är rätt lösning. Vi ser med tillfredsställelse på att en majoritet av medlemsländerna nu har ställt sig bakom ett frivilligt system. Regeringen har alltför ofta föreslagit att ska rösta ja till partnerskapsavtal för fiske i tredjeland trots att de krav som ett enigt miljö- och jordbruksutskott i slagit fast (2011/12:MJU7 Utlåtande med anledning av kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension, KOM(2011) 424) för att ska stödja nya avtal inte har varit uppfyllda. Men vi noterar nu med tillfredsställelse att regeringen numera prövar förslaget till ställningstagande efter dessa krav, vilket leder till en smidigare hantering av ställningstagande i . EU:s beslut om fiskeriförvaltning i och i ska alltid hålla sig inom ramen för den vetenskapliga rådgivningen och de förvaltningsplaner som finns för hotade arter. Det är det enda sättet att säkra jobben i fiskerisektorn och i förädlingsindustrin samt ge svenska konsumenter möjlighet till bra och kvalitativa fiskprodukter . Ålen är en art som är starkt hotad. Ålfisket i EU behöver stoppas tills beståndet är livskraftigt igen. Vi anser att regeringen måste driva detta aktivt om vi över huvud taget ska ha kvar ett ålbestånd i . Vi är kritiska till att EU ännu inte beslutat om maxtransporttider för slaktdjur . Regeringen bör i alla sammanhang den kan uppmärksamma rådet på den resolution som antagit och som innebär att frågan om en begränsad transporttid bör tas upp för ny prövning. Vi menar att denna fråga bör vara prioriterad för den . Regeringen bör arbeta för en minskad antibiotikaanvändning inom djuruppfödningen i EU eftersom den bidrar till problemen med resistenta bakterier som också påverkar människors hälsa. Vi vill se bättre, jämförbar statistik över hur mycket antibiotika som används i djuruppfödning. Det är ett första steg för att sedan kunna slå fast minskningsmål för användningen av antibiotika inom EU. Den senaste tidens uppmärksammade bedrägerifall stärker behovet av nya krav på ursprungsmärkning av kött. När EU beslutade om obligatorisk ursprungsmärkning av färska köttvaror sköts frågan om ursprungsmärkning på övriga sammansatta köttprodukter framåt. Vi menar att det borde vara prioriterat för regeringen att driva denna fråga vidare. Att minska kassationen av livsmedel är en viktig fråga i EU. Vi vill se över bäst-före-märkningen och hitta ett nytt sätt att benämna hållbarheten. För vi menar att systemet är för stelt och att det inte tar hänsyn till förhållanden som påverkar hållbarheten. En möjlighet skulle vara att gå över till en märkning minst hållbar till. Den bör agera för att få till en översyn i EU. Vi välkomnar EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Förslaget bygger på de nio planetära gränser som en grupp forskare, ledda av professor vid , introducerat. Vi vill att EU ska vara en union för hållbar tillväxt och full sysselsättning. Ett väl fungerande EU bidrar till ett starkt och tryggt . Klimat- och miljöarbetet inom EU är ett av de bästa exemplen på hur vi gemensamt kan möta hot som inget land kan klara ensamt. Vi socialdemokrater vill att ska vara ett land som är med och driver EU:s aktiva klimatpolitik – inte bromsar den. De internationella klimatförhandlingarna har gett ett helt otillräckligt resultat för att skydda människor och inte heller kunnat garantera att utsläppen minskar, varken så som vetenskapen och vår planet kräver eller som länderna tidigare utlovat. I stället riskerar det att låsa utsläppen på höga nivåer framåt. Kyotoprotokollets alla överskott av utsläppskrediter måste annulleras. bör annullera sina krediter omgående för att säkerställa att alla ansträngningar som gjorts i inte blir förgäves eftersom utsläppen i stället sker någon annanstans. Efter tidigare misslyckanden borde det vara värt för EU att pröva en ny strategi i klimatförhandlingarna – en som bygger mer på förtroende och respekt. Det handlar om att på hemmaplan på allvar sätta fart med investeringar i förnybart, i infrastruktur och energieffektivisering. Visa på att en mer progressiv klimatpolitik tjänar oss väl, stärker vår konkurrenskraft och bygger broar till jobb och välfärd. Vi socialdemokrater anser att regeringen i EU ska driva på för en ambitiös europeisk klimatpolitik i det nya paketet för mål till 2030. Paketet ska innehålla: Bindande mål att till 2030 ha minskat utsläppen av växthusgaser i EU jämfört med . Utsläppsminskningarna ska göras i EU, och flexibla mekanismer ska inte få räknas in. De säkringar för att undvika koldioxidläckage som finns för den tunga industrin ska fortsätta även efter 2020 eller tills ett globalt handelssystem införs. Bindande mål att det förnybara ska utgöra till 2030. Bindande mål om ökad energieffektivisering till 2030. Rådet måste uppdra till kommissionen att ta fram ett färdigt förslag. Vi noterar att har tagit ställning för ett mål på 40 procents energieffektivisering. Regeringens position innebär att den i stort sett stöder kommissionens förslag. Regeringen vill dock ha ett klimatmål på minus där 10 procents köp av utsläppsminskningar i andra länder ingår. Om detta ska ske både inom och utanför utsläppshandeln framgår inte. Att EU ska köpa utsläppsminskningar i andra länder för motsvarande menar vi är helt orealistiskt eftersom andra länder också kommer att få klimatkrav på sig och vill kunna tillgodoräkna sig utsläppsminskningarna i det egna landet i stället för att sälja till andra länder. som mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM) och det gemensamma genomförandet (Joint Implementation, JI) har funnits har inte motsvarande mängd utsläppsreduktionsenheter producerats globalt för att klara att kompensera av EU:s utsläpp (jämfört med ). Regeringen har ställt sig bakom kommissionens förslag att inte anta några bindande mål för förnybar energi och energieffektivisering. Detta trots att kommissionen själv visat att sådana mål ger fler jobb i EU och lägre elpris, att de driver på omställningen och att de gör mer oberoende av importerad fossil energi. Vi menar att regeringen har agerat alltför passivt, inte drivit på kommissionen under processen utan suttit tysta. Andra länder, som , och , har aktivt försökt påverka. Vi vill att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN som bör prioritera arbetet som görs inom ramen för FN:s vetenskapliga klimatpanel, IPCC. Detta bör arbeta för inom EU. Vi anser att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder i utvecklingsländer. En av de internationella klimatförhandlingarnas få framgångar är upprättandet av den gröna klimatfonden () vars syfte är att finansiera klimatåtgärder i utvecklingsländerna. Vi menar att ska vara drivande för att ska stå för en generös andel av fonden. Intäkterna från EU:s utsläppshandel bör bidra till finansieringen. Det är också viktigt att EU snabbt klarlägger för omvärlden vilken den europeiska insatsen i fonden ska bli. Kemikaliespridningen är ett av de stora miljöhoten i världen just . Vi menar att FN behöver tillsätta en forskarpanel så som redan gjorts för klimat och som planeras för biologisk mångfald. Regeringen bör verka för att EU driver denna fråga. ska driva ett mer aktivt arbete för att skärpa och stärka EU:s kemikalielagstiftning, Reach. Fler ämnen med farliga egenskaper ska föras upp på EU:s lista över särskilt farliga ämnen (kandidatlistan), tillstånd ska krävas för fler ämnen och kontrollen av att reglerna följs ska utvecklas. Substitutionsprincipen och försiktighetsprincipen bör skärpas och lågvolymämnen inkluderas i Reach. Även nanopartiklar bör djupare granskas för att se om de uppfyller kraven för att införas på kandidatlistan. Även definitionerna hormonstörande och kraftigt allergiframkallande borde leda till att ett ämne förs upp på kandidatlistan. De hormonstörande ämnena bör klassas med större försiktighet . För många av de hormonstörande ämnena räcker det inte med tuffa gränsvärden eftersom de får allvarliga effekter eller kombinationseffekter i små halter. I dessa fall är ett totalt förbud enda alternativet; vi menar t.ex. att ett totalt förbud för bisfenol A bör införas i EU. EU bör också inleda ett arbete med att förhindra att farliga ämnen finns i textilier. Användningen av bekämpningsmedlet parakvat bör stoppas internationellt. bör inom EU verka för detta. Vi vill påminna regeringen om tillkännagivande i frågan (miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU15). Mängden tungmetaller måste minska i naturen, och för det krävs att färre tungmetaller används i industriproduktionen. Särskilt föremål som riskerar att hamna i naturen bör vara rena från tungmetaller. Vi menar att regeringen på detta område behöver ta initiativ i EU för att skärpa den gemensamma lagstiftningen för att fasa ut tungmetaller. Utsläppen från sjöfarten är den enskilt största källan till försurning i . Tydliga åtgärder behövs för att minska koldioxidutsläppen och utsläpp av svavel, kvävedioxider och partiklar från sjöfarten. EU har beslutat om implementering av IMO:s konvention om förebyggande av föroreningar från fartyg (Marpol), det s.k. svaveldirektivet. Genom Marpolkonventionens införande beräknas nedfallet av svaveldioxid från sjöfarten minska i ([2011]: Halter och deposition av luftföroreningar, Meteorologi nr 147). Vi socialdemokrater tror att det går att hitta en långsiktig lösning på frågan där både basindustrins konkurrensvillkor och miljökraven går att förena. Sjöfarten måste fortsätta att minska sina svavelutsläpp precis som andra branscher, och samma tuffa krav måste ställas på samtliga fartyg. Vi är därför kritiska till den insats som gjorde i framtagandet av svaveldirektivet eftersom en del av EU fick lägre krav, vilket drabbar den gemensamma marknaden. Det är nu av stor vikt att EU, ensamt eller tillsammans med IMO, tar initiativ till ett globalt system med handel med utsläppsrätter för sjöfarten. Utsläppshandeln kan bli ett viktigt verktyg i arbetet med att minska sjöfartens klimatpåverkan. , det s.k. Göteborgsprotokollet, innebär en minskning av svaveldioxidutsläppen i till 2020 jämfört med . Inom EU kommer ett nytt takdirektiv med utsläppskrav på både svaveldioxid och kvävedioxid att vara klart . bör här vara drivande för tuffa mål. menar att för att få till stånd ytterligare utsläppsbegränsningar i EU krävs ett strategiskt aktivt arbete. Vi anser att regeringen ska ta fram en plan för en sådan aktiv strategi. arbetar med ett underlag till en sådan strategi. bör inom EU arbeta för en internationell konvention eller motsvarande om hållbar havsförvaltning för att få ett slut på dagens ohållbara plundring av havets resurser. Det skräpet är ett stort miljöproblem. Regeringen bör arbeta fram ett program för rena kuster inom ramen för EU. Fiskare bör, så som skett inom projektet the North Sea, kunna lämna det avfall de fått i sina fiskeredskap avgiftsfritt i hamn. Ett sådant system kan uppmuntra fiskebåtar att forsla skräpet till hamn i stället för att låta det gå tillbaka i havet. Vi måste börja se problemet med marint skräp som en gemensam EU-angelägenhet eftersom skräpet genereras i ett land men drabbar ett annat. Alternativ kommer från internationell sjöfart. I samband med partsmötet inom konventionen om biologisk mångfald togs viktiga steg mot IPBES (Intergovernmental Platform on Biodiversity and ), ett forskarsamarbete inom det området. Ett motsvarande samarbete på området grön ekonomi skulle vara av stort värde. bör vara drivande för dessa frågor i EU. En ny politik för fler jobb Arbetslösheten utgör ett enormt hot i hela . Fler och bättre jobb är prioriterade frågor. I hela måste arbetslösheten – och särskilt ungdomsarbetslösheten – sänkas rejält. För har vi socialdemokrater ett skarpt mål. Till 2020 ska antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar öka så mycket att då har lägst arbetslöshet i EU. Det är inte rimligt att , med stabila arbetsmarknadsstrukturer och en historia av låg arbetslöshet, ska prestera sämre än något annat EU-land. För ungdomar vill vi införa en skarp garanti i . Alla arbetslösa unga ska senast erbjudas jobb, lärlingsplats, praktik eller utbildning. Ingen ska behöva gå passiv längre än så. Det finns nog inget som förstör så mycket för individen och samhället som hög arbetslöshet. Att ha ett bra jobb är inte bara en ekonomisk trygghet, utan också en avgörande faktor för välmående och personlig utveckling. När allt fler förlorar jobbet och fastnar utan arbete blir effekterna förödande. Hopplöshet, ohälsa och sociala problem breder ut sig. Värst är det ofta för unga. Längre perioder av arbetslöshet ökar risken för att hamna snett socialt och riskerar att bli en hämsko som följer med genom yrkeslivet. Ett samhälle där hög arbetslöshet tillåts bita sig fast blir mycket bräckligt. En farlig grogrund skapas för olika former av främlingsfientlighet, nationalism och extremism. I slutändan handlar insatser mot arbetslösheten därför inte bara om jobben i sig, utan även om att försvara demokrati och grundläggande rättigheter. Det är därför en stor framgång att arbetsmarknadsministrarna inom EU har kommit överens om en ungdomsgaranti. Stats- och regeringscheferna betonade dessutom att garantin ska implementeras snabbt. Reformen är ett krav som drivits hårt av socialdemokrater över hela . Ungdomsgarantin innebär att varje EU-land ska säkerställa på nationell nivå att alla unga som blivit arbetslösa ska få ett högkvalitativt erbjudande om jobb, lärlingsplats, praktik eller utbildning . Ungdomsgarantin är precis den typ av förändring som krävs för att den svenska arbetsmarknadspolitiken för unga ska börja fungera. har regeringens inställning varit den rakt motsatta och inte gett ordentligt stöd förrän efter 3–4 månader av arbetslöshet. måste stå upp för jämställdheten i Europeiska unionens gemensamma mål är att av alla kvinnor och män i åldersgruppen 20–ska vara sysselsatta . Om fler ska kunna arbeta måste kvinnor ha samma villkor som män på arbetsmarknaden. Om den kvinnliga sysselsättningen i euroområdet höjdes till nuvarande manliga nivåer skulle det kunna innebära en bnp-ökning på . I , och skulle det kunna handla om bnp-ökningar på upp till 13, . har en potential på . Regeringens politik har inte flyttat fram positionerna på arbetsmarknaden för kvinnor – tvärtom. Regeringen har kraftigt försämrat anställningsskyddet för visstidsanställda. Framför allt drabbar det kvinnor. Visstidsanställningar ger sämre löneutveckling, lägre ersättning i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen och lägre pension. En visstidsanställd får mindre kompetensutveckling och har svårare att planera sin ekonomi och sitt privatliv. har fått kritik från för att inte leva upp till de minimikrav för skydd av anställningstryggheten som gäller inom EU. I en formell underrättelse kräver att ändrar sin lagstiftning för att leva upp till krav. Efter en tuff politisk kamp presenterade kommissionären till slut ett konkret förslag om en lightvariant av kvotering. Målet i förslaget är att det underrepresenterade könet 2020 ska utgöra av ledamöterna. För offentliga företag ska målet nås . När det gäller sanktioner mot företag som inte sköter sig är tanken att det ska vara helt upp till medlemsländerna själva att avgöra utformningen utifrån relativt svaga kriterier. Det glastak som drabbar kvinnor i näringslivet och som manifesteras av den usla könsfördelningen i bolagsstyrelserna måste bort. I grunden är det positivt att förslaget lagts fram. Problemet är att kryphålen är för stora. Framför allt öppnar de flytande formuleringarna om sanktioner upp för de länder som så önskar att avstå från att sätta ordentlig press på företagen. Därför behöver regelverket vässas till i lagstiftningsprocessen. Argumenten för en mer resolut kvoteringslagstiftning inom EU är starka. I de största börsnoterade företagen inom EU är av styrelseledamöterna och av styrelseordförandena män. I är motsvarande siffror . Att fortsätta att ha det på det sättet är inte rimligt. Att bygga ut barn- och äldreomsorgen, stärka föräldraförsäkringen, bekämpa lönediskrimineringen, reducera deltidsarbetet genom att göra heltid till norm samt justera skattestrukturer som hindrar kvinnor att förvärvsarbeta är bara några av de insatser som måste till. behöver det göras betydligt mer för att få in fler kvinnor i styrelserum och på höga chefsposter i företagen. Jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser löser inte hela jämställdheten i samhället, men är ett steg som tillsammans med andra flyttar fram positionerna i riktning mot ett samhälle där kvinnor har halva makten och hela lönen. Det måste även regeringen börja arbeta för. Konkurrera med kompetens – inte med låga löner förväntas antalet arbetstillfällen för högutbildade öka med 16 miljoner i EU. kommer antalet arbetstillfällen för lågutbildade att minska med cirka 12 miljoner. EU:s medlemsländer står inför en stor demografisk utmaning med en snabbt åldrande befolkning. Allt färre i arbetsför ålder ska försörja allt fler äldre. Vare sig det gäller yngre eller äldre, människor i eller utanför arbetskraften ska arbetslösheten inte bekämpas med sämre villkor. I stället krävs en aktiv arbetsmarknadspolitik och investeringar i utbildning och företagande. På en global marknad är det viktigt att lära nytt snabbare än konkurrenterna. Människors kompetens är den enskilt viktigaste faktorn för att stärka konkurrenskraft när jobben förändras. För att den som har ett arbete ska kunna och våga byta jobb mitt i livet behövs satsningar på vuxenutbildning. Socialfonden har en viktig roll och bör inte begränsas till de allra fattigaste länderna. I stället behövs ett omfattande arbete för ett hållbart och uthålligt arbetsliv i hela EU. Ordning och reda på arbetsmarknaden För oss socialdemokrater är det självklart att människor ska kunna röra sig fritt inom EU och arbeta var de vill, men den fria rörligheten får inte utnyttjas för att pressa ned löner eller arbetsvillkor eller hota rätten för arbetsmarknadens parter att sluta kollektivavtal om arbets- och anställningsvillkor. Den fria rörligheten får heller aldrig användas för att skapa konkurrens med löne- och anställningsvillkor. I ska svenska kollektivavtal gälla, och alla arbetstagare ska behandlas lika och ha rätt till likvärdiga löner och anställningsvillkor oavsett nationalitet. Ett socialt protokoll skulle t.ex. kunna lösa några de problem som uppstod genom Lavaldomen. Krispolitiken i har ytterligare aktualiserat behovet av att stärka skyddet för fackliga rättigheter. Som en konsekvens av krisen har EU beslutat att skärpa olika ekonomiska regelverk. Vi instämmer i att det behövs en politik som skapar långsiktiga förutsättningar för ekonomisk tillväxt, men det kan inte bara handla om ekonomiska villkor. För oss är det lika viktigt att värna fackliga fri- och rättigheter. På europeisk nivå behövs en återhämtningsplan och bättre samordnade och direkta åtgärder mot den ekonomiska krisen – inte en återgång till kasinokapitalismen som föregick krisen. måste få ett socialt protokoll som rättar till den nuvarande oroande obalansen mellan fri rörlighet för tjänster och fackliga rättigheter. Det är med oro vi ser hur krisen används för att pressa ned löner och arbetsvillkor som grundläggande rättigheter inskränks. Fackliga rättigheter kan inte hanteras som en lyxvara man unnar sig i ekonomiskt goda tider. Den måste kräva att EU ska anta ett socialt protokoll som gör det tydligt att de grundläggande fackliga rättigheterna inte underordnas EU:s ekonomiska friheter. Förhållandet mellan EU:s ekonomiska och sociala dimensioner måste ha en annan balans. Frågan om att inrätta ett socialt protokoll inom EU måste tas på allvar och drivas med kraft.