mot · H2022960 · 2014-11-10 00:00:00 — Rätten till fullgod smärtbehandling ska vara en självklarhet, men också psykologiskt, socialt och andligt eller existentiellt stöd för patient och närstående. Palliativ vård ska erbjudas varhelst patienten väljer att vårdas, i hemmet, på ett sjukhem, på ett sjukhus eller på ett hospis. Vården ska organiseras så att det blir naturligt för anhöriga att vara tillsammans med patienten . Därför är det viktigt med en väl utbyggd palliativ verksamhet i regioner och landsting. Inom den vanliga vården finns oftast inte tiden, kunskapen eller utrymmet för den lindrande, tröstande vård som ska ta vid när den akuta vården är över. Många föräldrar kan vittna om den ensamhet och utsatthet de känt när deras barn ansetts färdigbehandlat. Det ska vara självklart att kunna erbjuda utsatta familjer det allra bästa i en extremt svår situation i livet. Döende och svårt sjuka barn och unga ska erbjudas hospis med avancerad vård i livets slutskede i en hemlik miljö med ambitionen att fylla med liv och att erbjuda stöd till både barnet, föräldrar och eventuella syskon utifrån behov. Grön omsorg är en idé om vård, rehabilitering och daglig verksamhet ute på landet som vill utveckla. Detta är en åtgärd som provats med framgång i och det finns skäl att i större utsträckning ge den uppmärksamhet även här. I har vi många gårdar och ett öppet och välkomnande landskap. Åtgärden finns till för personer med psykiska eller fysiska funktionsnedsättningar och utförs i samarbete med den enskilda lantbrukaren, olika brukargrupper och berörda myndigheter. Utbudet ska anpassas efter den personliga brukaren. Detta kan vara daglig verksamhet, utbildning eller arbetsträning, beroende på brukarens behov och gårdens resurser. Gårdens alla möjligheter ska tas till vara vid utformningen av brukarens behov av verksamhet. Olika aktiviteter kan t.ex. vara vård av djur och växter, skogsdrift, vård av kulturlandskapet eller underhåll av utrustning och byggnader. Det kan även finnas andra aktiviteter på gården som till exempel snickeri, hantverk, bakning osv. Grön omsorg kan vara allt ifrån enskilda besök till daglig vård året runt. målsättning är att det både ska finnas gårdar för timverksamhet och gårdar som erbjuder året-runt-boende. Anhörigstöd är viktigt såväl ur den anhöriges som ur samhällets synvinkel. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser de gör för en närstående men det handlar även om den anhöriges behov av vila samt att få tid över för personliga angelägenheter för att kunna bemästra situationen på bästa sätt. Stödet kan vara möjlighet till avlösning men också korttidsboende, dagverksamhet, utbildning av anhörigvårdaren, anhörigcentral eller träffpunkter för anhörigvårdaren. vill för detta ändamål ge kommunerna ett statligt stimulansstöd. Att stärka stödet till anhörigvårdare skulle framförallt minska äldre kvinnors börda. MISSBRUK I ALLA DESS FORMER Det är åsikt att när problem uppstår och en individ inte får den hjälp eller insats som behövs från både närmsta vänner och familj och myndigheter kommer dessa små problem att växa och bli stora. När tiden går och ingen lösning uppstår kan det i värsta fall leda till missbruk av olika sorter. Det kan handla om makt, alkohol, narkotika, spel, brottsligheter och lögner. Det blir en ond cirkel som det oftast är svårt att se var dörren ut ur missbruket är. Individer som är i den situationen utan någon utväg kan ofta utvecklas och bli den som man inte kan räkna med, personen som aldrig svek men som kommer att svika, allt för att få fortsätta med missbruket. Allt kommer att göras för att fortsätta förneka de problem som faktiskt existerar, då oftast är det inte en vilja att själv sätta ner foten och poängtera att nu är det nog, nu har jag gått för långt. Det är därför det är extra viktigt att dessa individer får insats och hjälp direkt. Vi förespråkar att det ska inrättas fler stödlinjer för hur en person som är vän, kollega eller familj med en person i missbrukscirkeln ska kunna ta sig ur detta, hur allt går till när det gäller vård och terapi. Stödlinjerna ska präglas av kompetens, bemötande och erfarenhet. Informationen går alltid att söka på internet, men det bör finns mer. Vi är ett land där befolkningen blir mer och mer missnöjd med vardagen och lider av stress och oro inför jobb och skola, och de ekonomiska förutsättningarna är inte alltid de bästa. Det blir därför också svårt att själv vända sig till närstående för att be om hjälp, då det kanske inte finns medel för att hjälpa. Problem med missbruk sjunker allt längre ner i åldrarna, vilket allvarligt riskerar utslagning och ohälsa – inte bara för missbrukarna själva, utan även för anhöriga. Missbruket av alkohol, narkotika och dopning medför stora kostnader för välfärden och rättsväsendet samt kräver omfattande åtgärder på flera plan. Obligatoriska drogtester och utbyggd skolhälsovård är viktiga verktyg till skolor för att upptäcka riskbeteenden, vilket möjliggör mer framgångsrika behandlingsinsatser. Vi vill att skolor ska tillåtas ingripa och samhället markera mot droger i större grad för att grupptrycket ska minska på elever att testa sinnesförändrande substanser. Vi anser även att ökad kompetens i beroendelära bland skolans anställda och social-tjänst är nödvändigt för att de ska kunna möta den verklighet som råder och därmed stå trygga i sin yrkesroll. har det i medier framkommit uppgifter om att vårdsökande, dementa och personer med psykiska eller fysiska funktionshinder utsatts för sexuella övergrepp, misshandel och kränkande behandling av personal som jobbat i verksamheten. Det är inte rimligt att personer som begått grova våldsbrott, misshandel och rån eller sexuella övergrepp jobbar i verksamhet med människor som befinner sig i en utsatt situation. Vi ser därför att det ligger stor vikt i att utöka lagen om registerkontroll så att den omfattar anställda, praktiserande och studerande inom sjukvård, äldreomsorg och psykiatrin och inom särskilda boenden för funktionshindrade. JURIDISKT BINDANDE NATIONELLA RIKTLINJER En av grundstenarna för den svenska hälso- och sjukvården i är att minska ojämlikheten så att vård kan ges till alla på lika villkor, något som man kämpat med . De nationella riktlinjer som tagit fram för hälso- och sjukvård, , hälsoskyddet och smittskyddet bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet. Det är däremot som så att dessa riktlinjer endast bör följas, det finns alltså inga krav på det. Det behövs en tydligare nationell reglering av den svenska hälso- och sjukvården för att denna ska bli mer jämlik. Genom att göra de nationella riktlinjerna mer bindande skulle detta innebära att samtliga måste leva upp till samma krav. Det ska inte vara så att en familj får hjälp som en annan inte kan få för att de bor på olika orter, där huvudmannen har en annan uppfattning om riktlinjerna. Då de nationella riktlinjerna bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet finns det inga hinder för att göra dessa mer juridiskt bindande. NATIONELLA RIKTLINJER FÖR VÅRD AV BARN OCH UNGA placeras omkring 12 000 barn och ungdomar utanför sitt hem i landets samhällsvård. Denna verksamhet lider fortfarande av stora brister vad gäller att förebygga, upptäcka och åtgärda missförhållanden. Utgångspunkten måste vara att så många som möjligt bor kvar med sina närstående, men när det uppstår en situation som inte tillåter detta måste det finnas en väl fungerande samhällsvård som agerar direkt. Bristen på tydliga nationella riktlinjer är en stor del av grundproblemet. Framförallt behöver högre krav avseende kompetens, specialisering och kontroll ställas på utförarna. Det är av stor vikt att personalen har en adekvat utbildning, att vården har en tydlig inriktning och att registerkontroll görs i samband med anställning och förordnanden. De krav som finns på tillgången till läkare och psykologer behöver skärpas. vill fördubbla antalet inspektioner av HVB, SiS och LSS-hem för att säkerställa tryggheten. Vårdnadsmål som går till domstol kan ta olika , beroende på underlag till utredning och ifall en överenskommelse mellan parterna kan ske; beroende på antal sammanträden kan det ta upp till innan allt är bestämt. En så pass lång process tar både tid och energi från föräldrar och barn och vi ser därför behovet av att fler medlare kopplas in i vårdnadsmål än vad som är fallet för att försöka få föräldrarna att enas om en samförståndslösning. För de barn och ungdomar som har drabbats av narkolepsi efter vaccinationen mot svininfluensan kommer livet aldrig att bli detsamma. Deras framtid, när det gäller hur skolgången kommer att gå eller huruvida de kommer att kunna försörja sig eller klara sig på egen hand som vuxna är oklar. Det är då viktigt att samhället tar sitt fulla ansvar för dessa barns och ungdomars lidande nu och framöver, då även ekonomiskt. Det visar sig att nästan 30 personer, varav 19 barn, som fick narkolepsi efter att ha vaccinerats mot svininfluensan nekas ersättning från läkemedelsförsäkringen eftersom symptomen upptäcktes . Gränsen är strikt och extrem, måste symptomen komma för att vaccinet sannolikt ska vara orsak till narkolepsi. Men läkemedelsförsäkringen utesluter inte fall av narkolepsi orsakade av vaccinationen skulle kunna inträffa även . Även flera medicinska sakkunniga inom området är kritiska till gränsdragningen och säger att det inte finns någon strikt medicinsk och biologisk gräns när symtom uppkommer. Symptomen vid narkolepsi är vaga och det var relativt få som kände till det tidigare. I massvaccinerades en stor del av befolkningen precis som i , men där finns inte samma skarpa gräns. Där bedöms varje fall individuellt. Man ska komma ihåg att samhället bedrev en intensiv vaccinationskampanj där man uppmanade barn och ungdomar att vaccinera sig. Familjerna tog sitt ansvar och vaccinerade sina barn men fick betala ett oerhört högt pris för detta. anser att det är angeläget att de barn och ungdomarna som drabbats av narkolepsi efter vaccinationen kan känna långsiktig trygghet när det gäller ersättningen. Därför bör man utreda möjligheterna till ekonomisk ersättning även för dessa barn och ungdomar som har nekats ersättning från läkemedelsförsäkringen eftersom symptomen upptäcktes . Vi anser att det är rimligt att staten tar ett samlat ansvar för att säkerställa att barnen och ungdomarna som drabbats av narkolepsi efter vaccinationen får en likvärdig ersättning. vill se ett samhälle som tar ansvar för sina handlingar varav vi föreslår att ersättning ska utgå för samtliga som drabbats av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården, oavsett när övergreppet skedde. föreslår därför att arbete ska fortsätta, och vi skjuter till mer medel så att fler har möjlighet att ansöka och få ersättning för staten. UTBILDNING, UTVECKLING OCH FORSKNING FÖRBÄTTRADE VILLKOR FÖR LÄKARE förutsåg flera organisationer en framtida läkarbrist, däribland tunga organisationer som SCB, och . Trots att dessa tunga instanser varnade för en framtida läkarbrist valde att minska antalet medicinska utbildningsplatser från 900 till nära hälften, efter ett intensivt lobbyarbete från . Resultatet är att vi saknar närmare 1 000 färdigutbildade läkare på grund av denna omotiverade nedskärning av antalet utbildningsplatser för läkare. För att motverka den akuta läkarbrist som uppstått efter denna nedskärning har ett stort antal utländska läkare anställts i vårt land, vilket i vissa fall inneburit språkproblem och feldiagnostiseringar. Vidare har antalet stafettläkare blivit allt fler, med stora kostnadsökningar för flera landsting som följd. SVT Rapport kunde till exempel rapportera att på spräckt budgeten för stafettläkare på , samt att man var uppe i en kostnad på hela . hade man på och i spenderat mer pengar på stafettläkare än vad man hade gjort . På landsbygden eller i glesbygden är det ofta svårt att rekrytera läkare, vilket hotar såväl vårdens kvalitet som patientsäkerheten. Att locka läkare till landsbygd är inte bara en utmaning i utan även i andra delar av världen. I landsbygdsområden i finns ett system där läkare kan förbinda sig att arbeta varefter de som bonus får sin studieskuld reducerad. anser att systemet är intressant och vill därför att det kostnadskalkyleras och utreds för svenska förhållanden. I ett utvecklat land som är effektivitet och tillgång till grundläggande verksamheter en självklarhet för de flesta. Apoteken har långa öppettider, tillgången till läkemedel i livsmedelsbutiker har ökat och det finns möjlighet att inhandla receptbelagd medicin genom internet. Likväl kvarstår det ett behov av apotek på landsbygden, varför avser att fördubbla stödet till dessa. Att bedriva prehospital vård kan ibland vara svårt, men genom att utveckla och understryka vikten av den nuvarande telemedicinen kan både personalen och patienten känna sig trygg. Med en direkt kontakt med läkare samt specialister kan det innebära livsviktiga beslut som annars kan leda till felaktiga diagnoser eller medicinering. vill på olika sätt uppmärksamma och utveckla nyttjandet av telemedicin genom stimulansbidrag till kommuner och landsting. föreslår ökade anslag till forskning och behandling av särskilda könsspecifika sjukdomar, såsom exempelvis endometrios. Fokus bör riktas mot sådana åkommor där kunskaperna är begränsade och behandlingsalternativen få. Per Ramhorn (SD)