ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021859 · 2014-11-10 00:00:00 — Förändringar av sjukvårdens ersättningssystem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sjukvårdens ersättningssystem inte endast får bygga på produktionsfaktorer. Svensk hälso‐ och sjukvård står sig fortfarande väl i den internationella konkurrensen, men riskerar att tappa i position – inte minst beroende på hur framgångsrik vård definieras, utvärderas och premieras. Som ett välutvecklat och rikt land vill vi självfallet ha bra vård , men vi vill också ha bra vård och vi vill bidra till den globala kunskapsutvecklingen. utvärderas svensk hälso‐ och sjukvård huvudsakligen efter mängden producerad vård. Det är ett system som fokuserar på dagens vårdproduktion, däremot sätter det inte nödvändigtvis patienten i fokus och det gynnar inte med automatik utveckling och användning av de mest effektiva behandlingsmetoderna. Resultatet är att dagens modell inte stödjer utvecklingen av svensk Life Science. Den kunskap och de erfarenheter som patientorganisationerna representerar tillvaratas i allt för liten omfattning. En ökning av patienternas och patientorganisationernas inflytande över svensk hälso‐ och sjukvård skulle stärka konkurrenskraft som nation, men också bidra till en effektivare och mer jämlik vård. Sjukvårdens ersättningssystem borde förbättras att även premiera medicinska hälsoresultat och inte enbart bygga på produktionsfaktorer, något som regeringen bör ges tillkänna.
mot · H202186 · 2014-11-03 00:00:00 — Synliggörande av prisuppgifter även exklusive moms tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även prisuppgifter exklusive moms tydligt ska framgå av prisinformation för konsumenter. Skatterna på konsumtion och insatsvaror uppgick till sammanlagt . När skattereformen 1990–1991 breddades medförde det att skatten på konsumtion och insatsvaror som andel av de totala skatterna ökade till omkring en fjärdedel. har denna andel ökat ytterligare, och ligger nu på . Momsens andel av konsumtionsskatterna har legat på . Som konsument och skattebetalare är det rimligt att vi ska veta vad vi betalar för. Momsen är en stor inkomstkälla för staten och utgör en stor skatt för människor. Då skatten är osynlig och ej redovisas på prisangivelsen är risken stor att konsumenten glömmer hur stor del av priset momsen faktiskt utgör. Man ser ett pris och reflekterar kanske inte över att av summan går till staten. Ökad konsumentupplysning genom öppenhet och transparens i våra system kan medföra ökad förståelse för hur vårt samhälle fungerar och är utformat. Dolda skatter minskar insikten om vad man faktiskt betalar till staten varje gång man handlar. Att i butiker synliggöra och redovisa hur momssatsen ser ut ökar transparensen och medvetenheten hos konsumenter. Därför bör även prisuppgift exklusive moms tydligt framgå i prisinformationen för konsumenterna.
mot · H2021860 · 2014-11-10 00:00:00 — Införande av neuropsykiatriska utredningar i vårdgarantin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att neuropsykiatriska utredningar ska omfattas av vårdgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att neuropsykiatriska utredningar för barn i förskola och skola ska genomföras i samarbete mellan kommunen och /regionen. Eftersom både barn, ungdomar och vuxnas behov av utredningar kring NPF (neuropsykiatriska funktionsnedsättningar) har ökat genom större medvetenhet på området, är det bekymmersamt för alla oavsett ålder, när utredningarna inte kommer igång så rätt stöd kan ges i skolan eller på arbetet. är det mer regel än undantag att väntetiderna för en NPF-utredning som vuxen är minst 1,5–. Varför godtas det, medan landstingen har vårdgaranti för somatiska behandlingar? När det gäller NPF-utredning om barn, ska skolan först göra en grundutredning som kan ta , därefter blir det ofta en utredning hos BUP (barn- och ungdomspsykiatrin). Det handlar om tillgång i skolan av skolpsykolog eller kurator – vilket är en brist hos många kommuner i den totala skolhälsovården. Sedan tillgången till samma kompetens hos BUP – som tillhör /regionen, som kan vara lika bristfällig och orsaka ännu längre väntetid. Detta är inte acceptabelt. Redan ovissheten om det finns en funktionsnedsättning hos den egna personen, eller hos ens barn, och vad det kommer att kräva, ger en oro som är nog illa. Att behöva vänta på grund av icke samarbetande parter eller att inga krav ställts på hur länge väntetiden ska vara, är inte rätt mot familjer och enskilda personer. Att få rätt stöd och arbetsuppgifter från början i skolan, hjälper möjligheten att komma ut på arbetsmarknaden som vuxen. För personer som får sin NPF-diagnos som vuxna, behövs rätt utformning av arbetsmiljö och arbetsuppgifter och ökad kunskap hos arbetsgivare. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021861 · 2014-11-10 00:00:00 — Starta eget med bibehållna förmåner inom socialförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten för personer som startar egna företag att få behålla sina förmåner inom socialförsäkringssystemet . Alla vill att det ska startas fler företag i . Men att ta det steget innebär för många ett steg ut i det okända på många plan, till exempel inom socialförsäkringsområdet. Som egen företagare, eller delägare i ett företag, råder andra regler för uttag av a-kassa om det skulle behövas, sjuklön eller föräldradagar. Det innebär också kostnader för det egna företaget, med inkomstbortfall vid uttag av sjukdagar till exempel. Det är förstås ett gränsdragningsproblem att avgöra hur länge och för vilka, som skulle kunna dra nytta av en startperiod med ”garanti” inom socialförsäkringarna. Troligen skulle dock fler våga sig på detta språng ut i företagande, om det fanns en startperiod med bibehållna ersättningar inom socialförsäkringssystemet som vid anställningen man haft innan. Det vore önskvärt att utredas för att få fram fler företag som ger fler jobb.
mot · H2021862 · 2014-11-10 00:00:00 — Utjämning av skillnader före och efter sjukförsäkringsreformen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behövs en översyn av skillnaderna i ersättning för personer som blivit beviljade permanent sjukersättning före och efter sjukförsäkringsreformen. När sjukförsäkringen gjordes om skärptes kraven som ställdes för att en person ska beviljas sjukersättning. Arbetsförmågan måste vara stadigvarande nedsatt och alla rehabiliteringsmöjligheter för att återfå arbetsförmåga måste vara prövade. Tidsbegränsad sjukersättning är avskaffad. De sista utbetalningarna med den ersättningen gjordes . Den enda form av förtidspension som finns för personer i åldern 30–64 är sjukersättning. Den kan ges i olika omfattning, som minst en fjärdedels ersättning. Ersättningen ska omprövas av . Personer som var ifråga för det som tidigare kallades sjukpension har påtalat problemet med olika nivåer på ersättning för dem och för de som beviljats permanent sjukersättning efter sjukförsäkringsreformen. En översyn behöver därför göras av skillnaderna i ersättning för personer med permanent sjukersättning oavsett om de fått det före eller efter reformens genomförande, för större jämlikhet.
mot · H2021863 · 2014-11-10 00:00:00 — Utveckling av universitetssjukhusens roll i forskning och utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att universitetssjukhusen ska få en tydligare roll i innovationskedjan, för utveckling av vården för svenska patienter. Samarbetet mellan staten och vissa landsting kring utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården regleras i ett särskilt avtal – det så kallade har träffats mellan staten och sju landsting. I det nya avtalet beskrivs en ny kvalitetsbaserad resursfördelningsmodell för den kliniska forskningen. –2018 mäts kvaliteten genom en bibliometrisk utvärdering. införs en utvecklad modell för resursfördelning baserad på expertbedömning av olika underlag och indikatorer såsom forskningens förutsättningar, den genomförda forskningens kliniska betydelser och en bibliometrisk utvärdering. Återkommande utvärderingar av universitetssjukvården ska säkra kvaliteten och kunna innebära att avtal med enskilda landsting sägs upp. Begreppet universitetssjukvård etableras i det nya avtalet. Det innebär den del av hälso- och sjukvården som utformas med särskild hänsyn till forskningens och utbildningens behov. Det ska tillsättas en nationell styrgrupp som ska följa avtalets tillämpning. Styrgruppen ska också ange riktlinjer för utformning och genomförande av återkommande utvärderingar av infrastruktur och processer med relevans för forskning och utbildning. Universitetssjukhusen är sjukhus som förutom sjukvård också bedriver medicinsk forskning och utbildning av olika yrkesgrupper inom sjukvård, som läkare. Kliniska prövningar av nya läkemedel liksom tester av medicintekniska produkter måste ske i än högre grad på våra svenska sjukhus, där förstås universitetssjukhusen måste gå före, som anger. Genom att ställa tydliga krav på att de ska ha en aktiv roll i innovationskedjan kan universitetssjukhusens unika kompetens och ställning tillvaratas bättre. Likaså att mål bör sättas upp för hur stor andel av patienterna vid universitetssjukhusen som bör ingå i forskningsprojekt. Även andra ersättningsmodeller och vårdavtal för att premiera hälso‐ och sjukvården för deltagande i FoU, personalens kontinuerliga kompetens‐ och kunskapsutveckling samt medicinska resultat bör användas i högre grad. Mera forskning och utveckling på våra universitetssjukhus ger i förlängningen bättre vård för svenska patienter.
mot · H2021864 · 2014-11-10 00:00:00 — Förändring av tidsgräns för bilstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra tidsgränsen för ansökan om bilstöd för personer med funktionsnedsättning och att ta bort kravet på jämförbara offerter på bilar. Alla bilstödsärenden handläggs av bilstödsenhet i . När de fått in en ansökan görs en utredning och ett beslutsunderlag tas fram. Den sökande får se deras underlag och kan kommentera det innan de fattar sitt beslut. Om man ansöker om ett anpassningsbidrag blir också inblandat. En trafikinspektör på måste bedöma om anpassningen är lämplig ur trafiksäkerhetssynpunkt. Den sökanden blir kontaktad av handläggaren efter det att ansökan är inskickad. Egentligen kan man bara ansöka om bilstöd , men det går att ansöka om nytt bilstöd för att anpassa eller byta bilen om det finns medicinska skäl om bilen körts sedan senaste beslutet om grund- eller anskaffningsbidrag. Om funktionsnedsättningen förändras så att bilägaren kan köra bilen trots att den är anpassad så kan ett nytt stöd för att göra ytterligare anpassningar eller för att köpa en ny bil beviljas. Det finns ingen tidsgräns för när man kan få nytt anpassningsbidrag, men självklart är det ena beroende av det andra. Få personer har en bil numera utan att det behövs omfattande justeringar och serviceinsatser. Har bilen dessutom gått nära , är det ganska säkert att den är i behov av utbyte. En annan fråga vid köp av ny bil är att gärna vill få in offerter och anbud som är jämförbara – något som kräver att det verkligen finns bilfirmor lokalt med möjlighet att tillhandahålla flera bilmodeller som är relevanta för personen och anpassning för den funktionsnedsättning personen har men som också är en krävande administrativ åtgärd både för personen som söker bilstödet och för bilfirman. Det finns med andra ord behov av att se över rutinerna för ansökan om bilstöd. Det bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021865 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en elevhälsogaranti som garanterar att varje elev ska kunna få kontakt med elevhälsan . Skolan är barnens och ungdomarnas arbetsplats. Därför är det viktigt att de bästa förutsättningarna ges för att de i trygghet ska kunna utvecklas till starka personer. Undersökningar av ungas levnadsförhållanden visar att många elever har symptom som huvudvärk och sömnbesvär. Många unga mår dåligt av olika skäl, som att kämpa med sin självbild, kamrattryck eller har en jobbig situation i hemmet. För att kunna hjälpa barn och ungdomar måste vuxna finnas där de unga finns. Elevhälsan spelar en viktig roll för att fungera som de ungas första linjens hälsovård. Vi kristdemokrater välkomnar därför regeringens fortsatta satsning på elevhälsan 2015–2016. Ett riktat statsbidrag har tidigare erbjudits skolhuvudmän som gör insatser för att förstärka elevhälsan. Tyvärr har flera kommuner tackat nej till denna förstärkning. Hur elevhälsan ser ut och vilka resurser som finns, skiljer sig därför mycket från kommun till kommun. I är kommunerna huvudmän för elevhälsan och den regleras i skollagen. I den nya skollagen finns bestämmelser om en samlad elevhälsa inom bl.a. förskoleklassen och de obligatoriska skolformerna. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Förutom skolläkare och skolsköterska ska det därför finnas tillgång till adekvat utbildad personal i form av psykolog, kurator samt personal som kan tillgodose elevernas behov av specialpedagogiska insatser. Vi kristdemokrater har välkomnat denna skärpning men anser även att logopeder ska finnas med i elevhälsan. Logopederna har nämligen en oerhört viktig roll när det gäller att hantera elever som har problem med sin röst eller uttal och att använda talet på ett tydligt sätt. Ett stort problem är att det i alltför många skolor endast erbjuds ett minimum av elevvårdande insatser – det kan t.ex. vara så att skolsköterskan finns på plats eller att det möjligen finns en skolläkare på konsultbasis, liksom en stor brist på tillgång till kuratorer och psykologer över hela landet. Det är långt ifrån tillräckligt. vill därför införa en elevhälsogaranti. Denna garanti ska ge en elev rätt att få kontakt med personal som har utbildning att möta behovet. På så sätt skulle ungdomars psykiska ohälsa tas på allvar och samhället skulle göra en insats för att möta dem på deras villkor.
mot · H2021866 · 2014-11-10 00:00:00 — Utveckling av råd och stöd inom LSS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att insatsen råd och stöd enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) bör utvecklas. Insatsen råd och stöd enligt 9 § 1 LSS beviljas i för liten utsträckning och har ett alltför begränsat innehåll jämfört med vad som var avsikten med insatsen. Antalet personer som beviljades insatsen var 4 300, en halvering jämfört med . Råd och stöd skulle enligt förarbetena till LSS bestå av insatser av rådgivande och allmänt stödjande karaktär, där medicinska, psykologiska, sociala och pedagogiska aspekter av funktionsnedsättningen skulle beaktas. Insatserna skulle vara ett komplement till och inte ersättning för t.ex. habilitering, rehabilitering och socialtjänst. har insatsen råd och stöd begränsats kraftigt, bland annat till följd av praxis från som innebär att insatsen inte får innehålla behandlande eller habiliterande insatser. Det har försvårat gränsdragningen mot habiliteringen, sjukvården och , vilket medför att många hamnar mellan stolarna utan att få sina behov av expertstöd tillgodosedda. Omfattningen och utformningen av råd och stöd skiljer sig dessutom mycket mellan olika landsting. Ett exempel är att habiliteringen i flera landsting inte tar emot barn och vuxna med autism, som inte har diagnosen utvecklingsstörning. Dessa personer omfattas av LSS och har ett stort behov av expertstöd och habiliterande insatser, behov som skulle kunna tillgodoses genom insatsen råd och stöd. För personer med varaktiga stora funktionsnedsättningar är ett tidigt kvalificerat stöd nödvändigt för att motverka konsekvenserna av funktionsnedsättningarna och skapa förutsättningar för bästa möjliga utveckling och så hög självständighet som möjligt. Stödet bör ges av tvärprofessionella team där samtliga har särskild kunskap om specifika funktionsnedsättningar och deras konsekvenser i vardagen. Det finns också ett stort behov av en insats som innefattar samordning. Sådan samordning skulle kunna ske inom ramen för insatsen råd och stöd. har konstaterat att det finns stora samordnings- och samverkansproblem när det gäller stöd till barn och unga med funktionsnedsättning och att anhöriga får bära ett tungt samordningsansvar. Stödinsatser är från ett flertal verksamheter med olika huvudmän, handläggare och personalgrupper, och anhöriga måste vara knutpunkt mellan allt från 50 till 200 personer. Föräldrar till barn med funktionsnedsättning är ofta mer sjukskrivna, oftare arbetslösa och har fler sjukfall och fler dagar med tillfällig föräldrapenning än andra föräldrar. har visat att offentligt finansierad samordning kan skapa ett samhällsekonomiskt mervärde. Råd och stöd bör alltså innefatta samordning. Insatsen bör också ges i form av hjälp med en tidig kartläggning av behov av insatser. förslag om byte av namn på insatsen till särskilt expertstöd bör införas då det tydligare markerar vad insatsen ska innefatta. Insatsen råd och stöd bör vidgas i enlighet med de ursprungliga intentionerna och omfatta dels ett mer utvecklat särskilt expertstöd, dels stöd i form av samordning av insatser.
mot · H2021869 · 2014-11-10 00:00:00 — Skydd mot merkostnader för boende i LSS-bostäder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda skyldigheten för kommunerna att säkerställa att ingen får merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning till följd av hyressättningen i LSS-bostäder. Det är en viktig politisk princip att människor inte ska ha merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning. Merkostnadsprincipen åsidosätts dock när det gäller de cirka 25 000 personer som bor i gruppbostad eller annan bostad med särskild service enligt LSS. Hyran för ett rum med kokvrå i gruppbostad uppgår inte sällan till . På grund av sin funktionsnedsättning har de behov av det personalstöd och den omvårdnad som ges i gruppbostaden. De personerna har därför inga valmöjligheter för boende med lägre hyra. Sjukersättningen för dessa människor är låg och även med bostadstillägg är det många som lever under existensminimum. De blir beroende av ekonomisk hjälp från anhöriga eller tvingas söka försörjningsstöd. Det finns en skyddsparagraf mot detta i LSS (19 §) som säger att när avgift för LSS-bostad tas ut så ska kommunen se till att den enskilde får behålla tillräckliga medel för sina personliga behov. På grund av rådande domstolspraxis kan kommunerna dock kringgå denna skyddsbestämmelse genom att istället välja att tillämpa hyreslagen och vid hyressättningen bland annat räkna in tillgång till gemensamma utrymmen och personal. Samtliga kommuner i tar ut hyra istället för avgift, vilket innebär att personer som bor i LSS-bostad har en avsevärd merkostnad på grund av sin funktionsnedsättning. Skyddsparagrafen har med andra ord inget reellt värde. föreslog att ”regeringen skyndsamt bör utreda hur den enskilde som fått ett beslut om gruppbostad eller bostad med särskild service för vuxna enligt LSS inte ska behöva få merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning till följd av hyressättningen för dessa bostäder”. Regeringen bör ta tag i den utredning som förordade. Den ekonomiska situationen för personer med funktionsnedsättning måste förbättras och säkras upp så ingen ska behöva vara beroende av att anhöriga stöttar upp med egna medel. För att en sådan förbättring ska komma till stånd måste principen att ingen ska ha merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning följas genom att LSS skärps. När utredningen är klar kan ställning tas till konsekvenserna för kommunerna om en bestämmelse införs som medför skyldighet för kommunerna att följa regeln om förbehållsbelopp i 19 § LSS eller på annat sätt säkerställa att ingen får merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning till följd av hyressättningen i LSS-bostäder.
mot · H202187 · 2014-11-03 00:00:00 — Möjligheter till utökad kameraövervakning i vissa områden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade möjligheter till kameraövervakning i vissa områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förkortade handläggningstider vid tillståndsgivning för kameraövervakning. gäller en ny lag för kameraövervakning i offentliga miljöer. Enligt lagen ska allmän kameraövervakning ske med tillbörlig hänsyn till enskildas personliga integritet. Utgångspunkten är att kameraövervakning alltid innebär ett intrång i de övervakades personliga integritet och för att tillstånd ska beviljas får intrånget inte vara kränkande. För att kameraövervakningen inte ska anses vara kränkande måste ändamålet med och behovet av åtgärden väga tyngre än de övervakades intresse av skydd för den personliga integriteten. För tillåtelse att kameraövervaka en allmän plats krävs därmed starka skäl för att intrånget i den privata sfären ska vara motiverat. Lagen om allmän kameraövervakning är rimlig i sak. Kameraövervakningen av offentliga miljöer får aldrig användas som en standardåtgärd och ska inte ersätta andra insatser. I praktiken leder dock avvägning mellan skyddet av den personliga integriteten och behovet av övervakningen till komplicerade bedömningar, som i vissa fall får ett tveksamt utfall. Vid bedömningen av behovet av kameraövervakning ska ett flertal faktorer beaktas. I förhållande till tidigare lagstiftning är lagen om allmän kameraövervakning tänkt att vara mindre restriktiv när ändamålet är att förebygga brott och förhindra olyckor. Ett smidigare förfarande är särskilt angeläget då personrelaterade våldsbrott såsom rån och våldtäkter ökar. Även en i hela landet växande problematik med skadegörelse och anlagda bränder på exempelvis skolor understryker behovet av utökad övervakning i vissa fall. i länsrätter, kammarrätter och Regeringsrätten visar dock på att tillstånd om kameraövervakning i brottsförebyggande syfte ofta avvisas med motiveringen att polisen bör kunna uppfylla övervakningens avsikt. Men i utsatta miljöer, såsom i parker, där vi vill att människor ska kunna passera och känna sig trygga, kan rimligtvis inte polisen stå positionerad dygnets alla timmar. Lagstiftningens goda intentioner verkar således tyvärr ofta inte uppfyllas i den praktiska hanteringen av dessa frågor. Det finns därmed anledning att se över utökade möjligheter till kameraövervakning i vissa utsatta områden med dokumenterat hög brottslighet och där ändamålet är att skapa en tryggare miljö. Det är också angeläget att handläggningstiderna för dessa ärenden avsevärt kortas, för att möjliggöra snabba insatser när så krävs. Signalerna från riksdag och regering till de olika instanser som hanterar dessa frågor måste vara mycket tydliga; det ska vara enklare att få tillstånd och hanteringen av tillståndsgivningen måste gå snabbare.
mot · H2021870 · 2014-11-10 00:00:00 — Nationella riktlinjer för prehospital vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa nationella riktlinjer för prehospital vård. Prehospitalt arbete är sjukvård som utförs mellan tidpunkten för vårdbehovets uppkomst och ankomsten till sjukvårdsinrättning, till exempel ambulanssjukvård eller akutsjukvård på olycksplats. kan man långt ifrån säga att den prehospitala vården är jämlik över landet. Chansen att till exempel överleva en svår trafikolycka beror på var i landet man befinner sig beroende på tillgång till läkare i prehospital vård, läkarbemannad ambulanshelikopter och riktig traumaenhet. Dessa funktioner beslutas av varje landsting och det ser olika ut med tillgången på dessa tre och i vilken omfattning de finns. Där samarbete kunde ske mellan landstingen, med gemensamma regler för när ambulansflyg ska användas etc, saknas ibland detta samarbete vilket drabbar den enskilda individen i behov av kvalificerad och snabb vård. Det finns exempel där regelverket i ett landsting sagt att endast marktransporter (ambulans) får användas inom vissa antal kilometer och inte ambulansflyg/helikopter, vilket exempelvis drabbat personer på väg till transplantation. Det är naturligtvis inte en optimal ordning för ett land som är litet till antalet invånare men stort geografiskt. Möjligheten att införa nationella riktlinjer för prehospital vård bör därför utredas.