mot · H102Fi13 · 2014-05-06 00:00:00 — Socialdemokraterna kommer att prioritera investeringar i utbildning. Bibehåll hög nivå på forskningen. Detta gäller såväl industriell forskning som tjänsteforskning. Tillgången till forskning ska förbättras för små och medelstora företag. Förbättra villkoren för innovation. industri behöver ständigt öka produktiviteten. Det kräver ett förbättrat innovationsklimat. Offentliga investeringar ska användas för att främja innovationsklimatet. Vi vill skapa världens mest innovativa miljöer och föreslår ett nytt testbäddsprogram för produktutveckling Nyindustrialiseringen innebär ett ständigt omvandlingstryck till ny teknik och nya metoder. Arbetskraften behöver god tillgång till vidareutbildning och bra villkor för omställning. Förbättrad samverkan och service från det offentliga. Industrin är beroende av en effektiv service med myndigheter och tydliga långsiktiga politiska förutsättningar. Förbättra kapitalförsörjningen och använd det offentliga riskkapitalet på ett mer effektivt sätt. Arbeta för standardisering för produktutveckling och internationell etablering av affärsverksamheter. Bidra till en hållbar utveckling. ska ha en nyindustrialiseringsstrategi. Strategin ska omfatta en plan och politiska förslag när det bl.a. gäller industrins tillgång till kompetens och forskning, kapital och förbättrade förutsättningar för innovation och teknikproduktion i . Fler jobb i hela landet Vi behöver en modern och aktiv regional tillväxtpolitik som sätter jobben i centrum. Statens insatser ska vara inriktade på att regionerna ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina egna förutsättningar. Vi ska ta till vara den tillväxtpotential som finns både i de snabbväxande storstäderna och i de mer glest befolkade delarna av landet. Åtgärder som förbättrat stöd till näringslivsutveckling, möjlighet till utbildning, tillgång till offentlig och kommersiell service, riskkapital i tidiga skeden och investeringar i kommunikationer och infrastruktur är en naturlig del av en kraftfull regional tillväxtpolitik. Utveckla högskolorna i hela landet Regeringens politik har lett till att antalet utbildningsplatser minskat i hela landet. Utvecklingen har varit särskilt dramatisk för de mindre högskolorna. som antalet högskoleplatser har minskat ökar efterfrågan på utbildning. Vi vill i stället investera i fler utbildningsplatser så att fler unga har möjlighet att förverkliga sina framtidsdrömmar och hitta ett jobb. Högre utbildning är viktig i hela landet och högskolorna har en stor betydelse för den regionala utvecklingen. Strategisk samverkan mellan högskolorna och de företag som är representerade i regionen skapar nya möjligheter. Vi vill stärka dessa möjligheter med förslaget till ett inkubatorprogram. Vi föreslår ett nationellt innovationsråd. För att stödja innovationsklimatet i hela landet vill vi knyta regionala utvecklingsråd till det nationella innovationsrådet för samverkan och insatser på regional nivå. En väl fungerande infrastruktur i hela landet En väl fungerande infrastruktur är viktig för utvecklingen i hela landet. Vägarnas tjälskador och bristande bärighet innebär risker för jobben och svensk ekonomi. Stora värden går förlorade på grund av bristande bärighet. Även stödet till enskilda vägar är betydelsefullt för sysselsättningen inom skogsindustrin och jordbruket. För att kompensera för regeringens neddragning på området har vi valt att skjuta till resurser till tjälsäkring och bärighetsåtgärder samt stöd till enskilda vägar. Satsningarna främjar både skogs- och basindustrins godstransporter, jordbruket och dem som använder bilen på landsbygden. För att landsbygden ska utvecklas och bidra till svensk tillväxt behöver tillgången till it-infrastruktur, inte minst bredband, förbättras. Vi vill se utbyggnad av bredband i hela landet. Straffbeskatta inte de lokala sparbankerna De lokala sparbankerna driver en unik verksamhet. Med sin lokala närvaro, stora personkännedom och sitt samhällsengagemang har de en central roll för tillväxt och utvecklig i hela landet. Deras betydelse är stor för många små och medelstora samhällen, då verksamheten är lokalt anknuten och väl förankrad i den bygd där sparbankerna verkar. Det står i kontrast till de stora affärsbankerna som har lagt ned lokala kontor främst i landsbygdsregionerna. Nyetableringar av företag och småföretags möjlighet att växa har hämmats. Mot den bakgrunden är regeringens förslag om att slopa gruppregistrering av moms mycket märkligt. Förslaget drabbar framför allt lokalt och regionalt förankrade banker och försäkringsbolag, just de företag som är så viktiga för den regionala och lokala tillväxten. Regeringen måste dra tillbaka det förslaget och återkomma med ett förslag som inte är direkt riktat mot den regionala tillväxten. Sparbankerna har en viktig del i den lokala tillväxten, men saknar möjligheten att ta in externt kapital i sin verksamhet. Den grundläggande skillnaden mellan sparbanker och andra banker är att andra banker kan ge ut nya aktier när de behöver kapital, medan sparbanker som har behov av att förstärka sin kapitalbas endast har att välja på att använda intjänade medel eller att konvertera till ett bankaktiebolag. Regeringens förslag till straffbeskattning av decentraliserade företag i finanssektorn ska avslås. Regeringen bör utreda frågan om sparbankers tillgång till kapital och undersöka möjligheterna att ge sparbanker rätt att utfärda egenkapitalbevis eller förlagsinsatser. Den svenska besöksnäringen är en viktig exportindustri för . En växande besöksnäring betyder fler jobb i hela landet. Viktiga delar för att besöksnäringen ska kunna växa är väl utvecklade internationella kommunikationer till och strategisk marknadsföring av svenska destinationer utomlands. genomförs via riktade insatser för utvalda destinationer som har stor potential att växa på den internationella marknaden. Fokus på exportmogna destinationer är viktigt för att locka fler utländska besökare till . Det är också viktigt att utveckla fler exportmogna destinationer. Vi ser ytterligare behov av insatser för att i tidigare skeden stärka turismföretags och destinationers utveckling. Fler insatser behöver riktas mot företag eller grupper av företag kring en destination för att bidra till ökad attraktion, innovationsförmåga och konkurrenskraft. Särskilt fokus bör riktas på insatser som stärker utvecklingen av nya produkter och upplevelser och som därmed bidrar till fler besökare och växande företag. Vi vill utveckla en nationell strategi för att intensifiera marknadsföringsinsatserna av svenska destinationer på strategiska marknader. Utbilda för rätt kompetens Trots att har hög arbetslöshet har många arbetsgivare svårt att hitta personal. En fungerande utbildningspolitik och en effektiv arbetsmarknad är avgörande om vi ska kunna komma till rätta med arbetslösheten. Vi vill göra omfattande satsningar inom skola, högskola och på arbetsmarknadsutbildning så att människor kan ta de jobb som finns och de nya som växer fram. För att företagen ska hitta rätt kompetens är det angeläget att samhället tar ansvar för kompetensförsörjningen. Det handlar om att investera i reguljära utbildningsinsatser av god kvalitet och i tillräcklig omfattning, och det handlar om att stärka matchningen på arbetsmarknaden genom en effektiv arbetsförmedling. Det banar väg för att företagen ska kunna rekrytera och expandera. Arbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. cirka 400 000 människor är arbetslösa och arbetslösheten har bitit sig fast på en nivå kring . blir arbetslösheten alltmer ojämnt fördelad. Arbetslösheten är högst bland dem som saknar rätt kompetens. Sysselsättningsgraden för personer som bara har förgymnasial utbildning har minskat med . Det är fyra gånger så mycket som bland dem som har mer utbildning. Arbetslösheten bland lågutbildade har nästan fördubblats – som den ligger på ungefär samma nivå bland dem som har mer utbildning. är arbetslösheten ungefär så hög bland dem som inte avslutat gymnasiet som bland dem som har gjort det. Den mycket negativa utvecklingen för lågutbildade på svensk arbetsmarknad är anmärkningsvärd. Prognoserna för efterfrågan på olika kompetensnivåer på arbetsmarknaden visar tydligt på ett ökat behov av eftergymnasialt utbildad arbetskraft. Detta behov växer snabbare än nuvarande inflöde på utbildningarna. Mot denna bakgrund bör politiken inriktas på att stärka utsatta grupper på arbetsmarknaden, snarare än att försöka anpassa arbetsmarknaden efter dem. Regeringens sätt att adressera arbetslöshetsproblemet har varit att försöka anpassa arbetsmarknaden efter de grupper som står långt från arbetsmarknaden och vars produktivitet bedöms som lägre, genom att verka för sänkta lägstalöner och stimulera tillväxt i branscher med låga kvalifikationskrav. Vi socialdemokrater förordar i stället insatser som kan föra utsatta grupper närmare de jobb som finns, som växer fram och som behöver fler av. Det är väl känt att många arbetslösa ungdomar saknar gymnasieexamen. Men även bland äldre på arbetsmarknaden finns personer som skulle ha stor nytta av en gymnasieexamen. Avkastningen på att avsluta gymnasiet är hög i termer av minskad arbetslöshet. I stället för att anpassa arbetsmarknaden efter dem med låga kvalifikationer vill vi socialdemokrater se att man investerar i arbetskraftens produktivitet så att de uppfyller den krav som ställs på dagens arbetsmarknad. Det krävs därför ett kunskapslyft om vi ska nå den lägsta arbetslösheten i EU till 2020. Tabell 1: Antal platser inom – ett första steg I det första steget av bör fokus ligga på grundläggande utbildning och kortare yrkesutbildning. Vi föreslår därför att man investerar i 30 000 utbildningsplatser fördelade på tre områden. Investera i utbildningskontraktet. 10 000 nya platser i vuxenutbildning öronmärks till arbetslösa under som inte har en fullständig gymnasieexamen. Arbetslösa ungdomar utan avslutad gymnasieutbildning ges möjlighet att läsa in gymnasiet med bibehållen ersättning, men förlorar sin rätt till ersättning om de tackar nej. Av utbildningsplatserna föreslås hälften avsättas till heltidsstudier och hälften till ungdomar som studerar på halvtid och jobbar på halvtid. 10 000 nya platser i vuxenutbildning för arbetslösa. De nya platserna anvisas arbetslösa som enligt Arbetsförmedlingens bedömning kan förbättra sina chanser på arbetsmarknaden genom en utbildning inom grundläggande komvux, gymnasialt komvux eller yrkesvux. De studerar med bibehållen ersättning. 10 000 nya platser i vuxenutbildning och yrkeshögskola. Slutligen avsätts 10 000 platser för dem som långsiktigt vill stärka sin position på arbetsmarknaden genom att komplettera en ofullständig gymnasieutbildning, läsa in en gymnasial yrkesutbildning eller en fördjupad yrkeshögskoleutbildning. Utbudet av olika yrkesutbildningar ska styras utifrån regionala arbetsmarknadsbehov. planerar regeringen för betydande nedskärningar inom yrkesvux. Yrkesvux når de grupper som saknar gymnasieutbildning med yrkesinriktning eller har behov av att komplettera sin gymnasiala yrkesutbildning. När fler blir yrkesutbildade motverkas bristen på kompetens. Därmed stärks matchningen på arbetsmarknaden. råder arbetskraftsbrist inom flera yrkesgrupper som inte kräver högskoleutbildning – t.ex. lastbilsmekaniker, kockar eller undersköterskor. Socialdemokraterna vill permanenta yrkesvux. Yrkesvux ska inte längre vara en statlig projektsatsning, utan bli en permanent verksamhet och utvecklas genom stabila finansieringsvillkor, kvalificerade behovsanalyser och kvalitetsuppföljning. Socialdemokraterna föreslår ett första steg i ett kunskapslyft . Detta belastar offentliga finanser med . Figur 39: Arbetslöshet per utbildningsnivå, 25–Procent av arbetskraften Figur 40: Sysselsättning per utbildningsnivå, 25–Procent av befolkningen Unga ska jobba eller studera – 90-dagarsgarantin Ungdomsarbetslösheten är en av största utmaningar, och långtidsarbetslöshet i ungdomen sätter spår i livet. Skillnaden är stor mellan om en ung människa jobbar eller inte vad gäller livslön, möjligheten till en trygg ekonomisk ålderdom och möjligheten att skaffa bostad och bilda familj. Studier visar att ungdomar som blir arbetslösa direkt efter gymnasiet har en betydligt större sannolikhet att vara arbetslösa än andra. Ungdomsarbetslösheten är en ödesfråga för vår framtid – den formar det vi lever i och det vi kommer att leva i. Att inte prioritera kampen mot ungdomsarbetslösheten är ansvarslöst. Regeringen har misslyckats i kampen mot ungdomsarbetslösheten eftersom man har valt fel insatser. Sänkningen av arbetsgivaravgifter för unga har dömts ut av regeringens egna experter. Det är ett ineffektivt skatteundantag, eftersom det inriktas mot de unga som redan har jobb – inte dem som saknar det. Förändringarna av gymnasieskolan har framför allt lett till att ungdomar sökt sig bort från yrkesprogram – flera med utmärkta chanser till jobb efter examen – eftersom möjligheterna att läsa vidare senare i livet har försämrats. Regeringen har också minskat antalet högskoleplatser, och underlåtit att skjuta till tillräckliga medel till vuxenutbildning och yrkeshögskola. Regeringens regelverk och detaljstyrning av Arbetsförmedlingen har inneburit att såväl arbetsförmedlare som unga arbetslösa hindrats från att ta initiativ som leder vidare till jobb. Därmed saknas de insatser som krävs för att unga ska kunna ta de lediga jobb som finns – och de insatser som rustar ungdomar för framtidens arbetsmarknad. Figur 41: Ungdomar, , fördelade på tid utan arbete Tusental, genomsnitt 2012 Källa: Arbetsförmedlingen. Det krävs en annan politik för att ska kunna hävda sig när konjunkturen vänder. Ungdomsarbetslösheten är ett slöseri – både för den som drabbas och för hela . Därför vill vi införa en 90-dagarsgaranti. Den som är ung och utan arbete ska senast erbjudas ett riktigt jobb, en utbildning som leder till jobb eller en kombination av utbildning och praktik som leder vidare till jobb. Den som inte tar detta erbjudande förlorar rätten till ersättning. Knappt 100 000 ungdomar var i medeltal inskrivna på Arbetsförmedlingen . Ungefär 38 000 av dem hade varit utan arbete . Det är mer än så många som när regeringen tillträdde. Vid ett regeringsskifte kommer vi att steg för steg införa 90-dagarsgarantin. kommer vi att föreslå ett första steg i införandet. Med bättre studievägledning, en förstärkt och förbättrad arbetsförmedling, utbyggd gymnasial och eftergymnasial utbildning, stöd till anställningar genom yrkesintroduktionsavtal och ett brett engagemang från alla offentliga arbetsgivare är det fullt möjligt att sätta stopp för ungdomsarbetslösheten. Vi utfärdar inga kravlösa garantier. Den som är arbetslös ska delta i den utbildning, praktik eller det arbete som anvisas. Den arbetslöse har en plikt att försöka ta sig vidare till studier eller arbete på den reguljära arbetsmarknaden efter den anvisade åtgärden. Med möjligheter till stöd, sysselsättning och ersättning kommer skyldigheter för att erhålla dessa. Vi är dock övertygade om att ungdomar vill studera eller arbeta. Vi har bestämt oss. Att bekämpa arbetslösheten är de viktigaste för oss socialdemokrater, och 2020 ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Ett centralt led i detta är att stoppa långtidsarbetslösheten bland unga. Vid ett regeringsskifte kommer vi att successivt korta den högsta tid som ungdomar tillåts vara arbetslösa. Ett första beslutsamt steg för införandet av 90-dagarsgarantin ska tas . Vi föreslår ett utbildningskontraktet införs . Avskaffa fas 3 – investera i extratjänster Arbetslöshet är ett slöseri. Just nu betalar dyrt för att sysselsätta långtidsarbetslösa med uppgifter som ingen efterfrågar på riktigt. Detta sker inom fas 3, som kallas sysselsättningsfasen, i regeringens jobb- och utvecklingsgaranti. Det är den enskilt största insatsen för långtidsarbetslösa. ser vi stora behov av avlastning i välfärden. Det finns meningsfulla uppgifter i välfärden som behöver utföras men inte hinns med . Många anställda berättar att det finns gott om arbetsuppgifter som behöver utföras – som inte blir utförda för att tiden inte räcker till. Fler anställda i välfärden bidrar till god kvalitet och omvårdnad. Flera av miljonprogrammets områden har blivit symboler för ett som dras isär. Av åldersskäl krävs en storskalig renovering av miljonprogrammets bostäder. Dessa bostäder står inför nödvändig upprustning driven av naturligt slitage och åldrande, bristfälligt underhåll och är i behov av energieffektivisering. Extratjänster ska kunna användas av kommunala bostadsbolag som komplement när man genomför nödvändiga renoveringar. har antagit 16 ambitiösa miljömål. Många arbetsinsatser krävs lokalt, för att ska nå dessa mål. Här finns meningsfulla arbetsuppgifter, som kan lösas av människor som varit arbetslösa . Extratjänster bör, inom ramen för kommuners miljöarbete, kunna skapas för att förstärka det ordinarie arbetet med att nå miljömålen. Fas 3 är ekonomiskt oansvarigt och ett slöseri med människors tid och handlingskraft. Det finns meningsfulla uppgifter i kommunerna och i den ideella sektorn som behöver utföras och som skapar värde i samhället. Därför vill vi investera i extratjänster – riktiga jobb med riktig lön där den som jobbar får göra riktig nytta. Fas 3 ska avskaffas. Vi föreslår extratjänster som ett alternativ för långtidsarbetslösa. Med dessa tar vi sikte på att bryta långtidsarbetslösheten, att stärka kvaliteten i vården och omsorgen, att påskynda upprustningen av miljonprogrammets områden, att förstärka kommuners miljöarbete och att stärka den ideella sektorn. Investera för fler jobb Det byggs alldeles för lite i , som befolkningen ökar kraftigt. Det finns ett tydligt samband mellan en väl fungerande bostadsmarknad och ekonomins funktionssätt. Såväl och som har uppmärksammat frågan. Ökad rörlighet bidrar till högre produktivitet och fler jobb. SCB:s statistik visar att antalet nyproducerade bostäder fortsätter att vara lågt – trots hög efterfrågan. blev vi 532 000 fler invånare i . Ändå har nybyggandet minskat . Det är ingen hållbar utveckling. går miste om möjligheten till jobb och tillväxt i ett läge där det just är jobb och växande ekonomi för en god välfärd som behöver. Bristen på bostäder hindrar företag från att rekrytera den personal de behöver för att expandera. Studenter som blivit antagna till utbildning som krävs för att få det jobb de vill ha, får tacka nej till utbildning när de inte hittar ett boende. Bostadsbrist hämmar tillväxten och gör det svårare för människor att flytta till jobb, utbildning och att bilda familj. Bostadsbristen och den låga takten på nybyggnation försämrar möjligheten att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. behöver ett långsiktigt och uthålligt byggande. Byggindustrin är känslig för konjunkturcykler, vilket innebär att volymerna i bostadsbyggandet alltid kommer att variera mellan åren. behöver dock bostadsbyggandet komma upp i betydligt högre nivåer än vad som varit fallet under den borgerliga regeringens mandatperioder. För att byggsektorn ska kunna växa och bygginvesteringarna öka krävs också en ansvarsfull ekonomisk politik med stabila statsfinanser och som fokuserar på fler jobb och ökad tillväxt. Figur 42: Nybyggnation och befolkningsökning i Antal personer och antal färdigställda lägenheter Källa: SCB. Bostadsfrågan är komplex. Det finns inte en universallösning, snarare är det många förhållanden som behöver åtgärdas. Däremot är vår utgångspunkt enkel: bostadskrisen ska lösas på ett sätt som ger största möjliga frihet och trygghet för individen – genom att den som önskar kan hitta en egen bostad: hyresrätt, bostadsrätt eller småhus. Alternativen att vara inneboende eller bo i en tillfällig bostad kommer naturligtvis att finnas även framöver. Men i möjligaste mån ska detta vara frivilligt och i livet – inte ett tvång. Här ligger en tydlig ideologisk skillnad i inriktningen av bostadspolitiken mellan oss och partierna i den borgerliga regeringen. För oss socialdemokrater är det tydligt att möjligheten till en egen bostad– oavsett om det är ett förstahandskontrakt på en hyresrätt, en bostadsrätt eller ett småhus – tryggar individens frihet bäst. Därför har vi socialdemokrater föreslagit att en ny regering ska samla alla större aktörer för att finna vad var och en kan bidra med – en byggpakt. Vi har också föreslagit ett riktat statligt stöd till byggande av studentbostäder och mindre hyresrätter. En av de mest utsatta grupperna på bostadsmarknaden är unga och studenter. Det håller inte att studenter vid våra universitet tackar nej till antagning eller avbryter sin utbildning för att de inte hittar någonstans att bo. Bristen på bostäder för studenter är särskilt svår i , , och . Enligt regeringens egen utredare finns ett samlat behov av 20 000 nya studentbostäder. Staten har ett ansvar för att skapa stabila förutsättningar för bostadsmarknaden att utvecklas och för bostäder att byggas. Den akuta bristen på bostäder gör att staten bör vidga insatserna för att stärka incitamenten för bostadsbyggande. Ett sätt är att införa en byggbonus – ett investeringsstöd riktat till studentlägenheter och små hyreslägenheter. , när en sådan stimulans senast fanns, nåddes närmast balans för studentbostäder. Erfarenheterna är alltså goda. Det finns förvisso god ekonomi i att bygga och förvalta hyres- och studentbostäder, men sådana projekt väljs ofta bort i förhållande till att bygga än mer lönsamma projekt. Därför är en byggbonus effektiv politik. När unga människor kan flytta till jobb och utbildning kan vi i högre grad sluta rekryteringsgapet. En ny plan- och bygglag trädde i kraft . Kritiken vid införandet var kraftfull och redan från början syntes brister. Det tar från idé till färdig bostad. Processen är tidsödande och omgärdad av osäkerhet och höga kostnader. Lagen behöver moderniseras, förenklas och förtydligas för att plan- och byggprocessen ska kunna effektiviseras och byråkratin minska. Den borgerliga regeringen har utrett mycket, men uträttat lite. Vi socialdemokrater vill driva en aktiv politik och göra verklighet av flera förslag som skulle underlätta byggande. Detta kan med fördel göras i en bred politisk enighet för att ge långsiktigt trygga spelregler. Att underlätta byggande handlar om att ställa tydligare krav på staten. handläggningstider behöver görs mer förutsägbara, och synpunkter behöver komma tidigt i processerna för att undvika onödiga förseningar. Vi menar också att statliga aktörer behöver samordna sina uppfattningar bättre – inte minst när det gäller hävdandet av olika riksintressen. Riksintressen – som ofta kan fälla planer på utveckling och exploatering – måste givetvis beaktas, men de måste samordnas från olika statliga instanser. Det handlar också om att ställa tydligare krav på kommunerna. Bostadsförsörjningslagen bör skärpas. Kommuner bör återta markanvisningar om ett projekt inte igångsatts inom rimlig tid och dela ut till annan intressent. Planavgifterna för de kostnader som uppstår vid detaljplaneringen ska vara förutsägbara innan projektet inleds. Kommuner bör alltid skriva in andelar av nya bostadsfastigheters upplåtelseform vid detaljplanering av nya områden, för att säkra en blandad och rörlighetsfrämjande bebyggelse. Regelverket för byggandet behöver också förnyas och förenklas på flera punkter. Det är rimligt att nya bostäder får byggas i anslutning till redan befintlig bostadsbebyggelse, trots att detta kan innebära en högre bullernivå än vad lagen stipulerar. Regeringen har lagt fram ett undermåligt berett förslag till att kunna bygga större friggebodar. I grunden är dock denna idé god – varje ny bostad behövs. bör ges i uppdrag att utreda gemensamma byggregler i , och bör oftare använda sin rätt att ge dispens från byggreglerna i avgränsande fall i experimentsyfte. Så mycket som ca 650 000 lägenheter i miljonprogrammen står i akut behov av upprustning. Enligt beräkningar uppgår kostnaderna för det totala renoveringsbehovet till 240–.