mot · H2022843 · 2014-11-10 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram ett livskvalitetsindex för att bredare kunna följa utvecklingen i . anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram ett livskvalitetsindex för att bredare kunna följa utvecklingen i . , , liberalernas och förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Avvikelse från regeringen (A) Vissa garanti- och medlemsavgifter Transfereringar och justeringar av anslag , , liberalernas och förslag till anslag till 2018 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vissa garanti- och medlemsavgifter Transfereringar och justeringar av anslag Alliansregeringen gav uppdraget att genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning i form av ett forskningsprogram. Utgångspunkten var att denna långsiktiga satsning, som omfattar , skulle ha en horisont . En grundtanke har varit att även privata aktörer bidrar med kompletterande finansiering. Syftet med satsningen har varit att stödja och främja utvecklingen av finansmarknadsforskning som är både internationell konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. Högkvalitativ forskning är inte minst central för att säkerställa den utbildning som krävs för en långsiktigt god kompetensförsörjning för den finansiella sektorn i . Forskningsprogrammet bedrivs på i , och . En utvärdering genomfördes och gav forskningen bra betyg. Vi föreslår att behålla nuvarande anslag för finansmarknadsforskning. I budgetpropositionen vill regeringen tvärtom minska anslaget till finansmarknadsforskningen, vilket i praktiken innebär en nedläggning av verksamheten. har en stor finansiell sektor i förhållande till BNP och erfarenheterna från den globala finanskrisen visar på behovet av ökad kunskap om hur de finansiella marknaderna fungerar. Förslaget är också anmärkningsvärt mot bakgrund av att forskning kräver långsiktighet och att nedläggningen sker utan konsekvensanalys. BNP-måttet och andra ekonomiska mått är helt centrala för att följa utvecklingen och få ramar för vad som är ekonomiskt möjligt. Ett mått som BNP exkluderar dock faktorer som enligt forskningen är avgörande för vårt välbefinnande, såsom relationer, trygghet, hälsa, livsmiljö, och inflytande. Genom indikatorer och index som ger bättre kunskaper om människors livskvalitet förbättras möjligheterna att analysera hur politiska åtgärder kan påverka. Skillnaden mellan olika gruppers livskvalitet kan följas på ett bättre sätt och livskvalitetsindex kan också bidra till att mer svårgripbara aspekter av samhällslivet kan belysas. Alliansregeringen tillsatte en utredning för att kartlägga, analysera samt föreslå kompletterande mått till BNP. Liknande initiativ har tagits av , , och EU. belyste också dessa frågor. Därför föreslår vi att regeringen tar fram ett livskvalitetsindex för att bredare kunna följa utvecklingen i .