mot · H2021724 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i relationerna med måste uppmärksamma frågan om allvarliga människorättskränkningar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att främjar att samtal återupptas mellan den tibetanska exiladministrationen och om en medelväg där blir en autonom region inom . För invaderade och flydde till där många lever i exil. har sedan arbetat för att skapa en administration i exil i Dharamsala, som ska skapa förutsättningar för ett demokratiskt . är en enpartistat och respekten för de mänskliga rättigheterna brister. Uppgifter från människorättsorganisationer pekar på att nationella minoriteter, särskilt i , får sina mänskliga rättigheter åsidosatta i högre grad än andra grupper. Det handlar bland annat om inskränkningar av religionsfriheten, förföljelse av personer som utnyttjar sin rätt till yttrandefrihet, brist på förenings- och mötesfrihet och den kinesiska regeringens politik att försvaga och undergräva tibetanernas kultur och etniska tillhörighet. Människor i som ger uttryck för egen kulturell identitet betecknas ofta som separatister med hårdhänt hantering från myndigheternas sida till följd. I lever cirka 6 miljoner människor och ytterligare cirka 150 000 runtom i världen. Enligt exiladministrationen har över 1,2 miljoner tibetaner dött av förtryck och förföljelse. ägde stora fredliga protester rum i mot det kinesiska styret. Kloster stängdes och brutala tillslag mot såväl munkar som nunnor i rapporterades. De åtgärder som de kinesiska myndigheterna vidtog för att slå ner demonstrationerna är enligt svenska fortfarande kännbara och närvaron av beväpnade styrkor i är påtaglig. förekom nya protester mot planer på att all undervisning ska ske på kinesiska i stället för på tibetanska. har totalt 130 tibetanska munkar och lekmän, både kvinnor och män, agerat med självbränningar, vilket visar på den desperata situation man anser sig leva i. De har markerat mot det lidande och umbäranden som folket lever med och för att få omvärlden att reagera. Uppgifter om försvinnanden och arresteringar kommer också liksom rapporter om tortyr av olika lokala tibetanska ledare. Trots detta är det få rapporter i media och situationen i får lite uppmärksamhet. har förbjudit oberoende människorättsobservatörer att besöka landet och regionen har i princip helt stängts, även för utländska journalister. Amnesty och flera andra människorättsorganisationer uttrycker stark oro för vad som händer de tibetaner som har fängslats. Det är på grund av denna isolering svårt att få en överblick över vad som verkligen händer i . har vägrat att ändra sin politik gentemot . Trots att och den tibetanska exiladministrationen har föreslagit ”The middle way approach”, en medelväg med en autonom region inom . Den tidigare kinesiska ledaren uttalade att förutom självständighet så var man beredd att diskutera alla förslag. Det är ett initiativ som stöds av president och många kinesiska intellektuella såsom , som fått . Den centrala tibetanska administrationen (CTA) har försökt förmå diplomater och andra ledare att stödja denna idé. Och under en fanns en dialog mellan den tibetanska exiladministrationen och . Denna har tyvärr avstannat. Här behövs påtryckningar för att få till stånd återupptagna förhandlingar så att en varaktig lösning kan nås . Konflikten i handlar inte enbart om maktbehov, viljan att bestämma och dominera, utan också om bristande respekt för andra religioner och livsstilar. ovilja att låta få verka inom en reellt autonom del av har säkerligen även andra bottnar, såsom ekonomiska. En fråga kopplad till ekonomi handlar om mineraltillgångar som vill rå över. Geografiskt omfattar den tibetanska högplatån som räknas som ett av världens mest mineralrika områden. bryter mineraler på ett stort antal platser i och planerar att utveckla verksamheten ytterligare. har numera lämnat posten som politisk ledare men är fortfarande kvar som andlig ledare för det tibetanska folket. Trots detta är hans ledarskap fortfarande viktigt och när han besökte blev det diplomatiska förvecklingar med , trots att norska politiker sa nej till att träffa . Det är viktigt att i bilaterala kontakter med tar upp frågor om situationen för befolkningen i . Det är också angeläget att driver på för att den MR-dialog som EU har med verkligen utgör en kanal för att grundligt diskutera igenom situationen i . måste även driva på för att FN och andra internationella organisationer tar upp frågan om allvarliga människorättskränkningar i , liksom att återuppta förhandlingar om framtid. Detta bör ges regeringen till känna.