ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021924 · 2014-11-10 00:00:00 — En nationell satsning på utsatta förorter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell översyn av utsatta förorters situation. Som medborgare matas vi med skildringar i media om våld och brottslighet. Det är lätt att få intrycket att brottsligheten ökar kraftigt. Men brottslighetens utveckling behöver inte bara ta sig uttryck genom hur många brott som begås. Det är mer intressant att studera hur kriminaliteten förändrats och vilka de bakomliggande faktorerna är. De flesta torde vara eniga om att det är mest effektivt att försöka förhindra att brott över huvud taget begås. Det är genom att angripa och ändra det som orsakar brott som vi långsiktigt ökar människors trygghet. Det brottsförebyggande arbetet måste utgå ifrån forskning och kunskap. Vi måste veta hur brottsligheten utvecklas, vilka samhällsfaktorer som påverkar brottsligheten, men även vilka individuella faktorer som ökar riskerna för att människor ska begå brott. Det finns flera områden, främst i närheten av våra storstäder, där de sociala klyftorna har ökat och där arbetslöshet och utanförskap allt mer blir det normala för en stor ungdomsgeneration. Med växande sociala klyftor växer också risken för att olika typer av oroligheter startar. Vi vet att sådana förhållanden även kan leda till ökad kriminalitet. Bland annat handlade upploppen i till stor del om den uppgivenhet och känsla av utanförskap som många invånare upplever i detta och liknande områden. Gemensamt är att arbetslösheten är hög, utbildningsnivån är låg och underhåll av bostäder och närmiljö är kraftigt eftersatt. En väl utvecklad välfärdspolitik är det mest grundläggande medlet att hålla brottsligheten på en låg nivå. En ojämn fördelning av sociala och ekonomiska resurser leder till att några utsätts för större risker att dras in i kriminalitet än andra. Segregation och utanförskap skapar känslor av maktlöshet och vice versa. Ingen människa föds kriminell. Inget barn är förutbestämt att begå brott. Kriminalitet föds ofta ur bristande sociala förhållanden, ojämlikhet och otrygghet. Därför är de viktigaste övergripande åtgärderna för att förebygga brott att minska arbetslösheten och de ekonomiska klyftorna mellan fattig och rik. Målet måste vara att långsiktigt öka människors trygghet genom att angripa orsakerna bakom brottslighet och försvåra för dem som planerar brott. Det brottsförebyggande arbetet måste omfatta alla de områden som kan ha en brottsförebyggande roll. Tydligt är att massarbetslösheten har bitit sig fast och klassklyftorna ökat, vilket lett till allt större sociala problem. Den organiserade brottsligheten – från maffialiknande strukturer till ungdomsgäng i förorterna – har tilltagit. Här behövs insatser från flera håll! Därför bör en nationell översyn av utsatta förorters situation genomföras för att kunna vidta de åtgärder som så väl behövs för att komma till rätta med problematiken.
mot · H2021925 · 2014-11-10 00:00:00 — En diskrimineringslag med utgångspunkt i lika rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för det fortsatta arbetet mot olika former av diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen mot diskriminering bör ta sin utgångspunkt i människors likheter snarare än olikheter. har en mycket omfattande lagstiftning till skydd mot olika former av diskriminering. Lagarna skyddar mot diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. Under har allt mer uppmärksamhet riktats mot det som kommit att kallas strukturell diskriminering, alltså den diskriminering som är inbyggd i samhällets grundstrukturer. Det är den form av diskriminering som många inte ens är medvetna om. Den bygger på alla de regler, normer, rutiner och förhållningssätt inom institutioner och andra samhällsstrukturer som förhindrar att somliga människor får samma rättigheter och möjligheter som andra. Vårt sätt att organisera samhället sätter hinder för människors delaktighet. Diskrimineringslagstiftningarna har förändrats till det bättre. Men ändå kommer man inte åt grundproblemen. Exemplet med registrering av romer visar att rasism och diskriminering finns inbyggd i samhällets strukturer. Trots ny lagstiftning verkar det svårt att komma åt och bryta förhärskande mönster och strukturer i samhället. Dessutom återstår mycket att göra när det gäller konkreta problem som diskriminering i arbetslivet, på bostadsmarknaden, krogdiskriminering, brister i valideringen av utländska yrkeserfarenheter och examina, motståndet mot särskilda villkor i offentliga upphandlingar som ett sätt att motverka diskriminering och så vidare. Det behövs en samlad nationell strategi för det fortsatta arbetet mot olika former av diskriminering. Möjligheten att låta lagstiftningen mot diskriminering ta sin utgångspunkt i människors likheter snarare än i våra olikheter bör också prövas. Det är en självklar och grundläggande mänsklig rättighet att bli behandlad likvärdigt och med respekt. En lagstiftning som bygger på olikheter riskerar på ett olyckligt sätt att peka ut och separera grupper och individer istället för att förena oss.
mot · H2021926 · 2014-11-10 00:00:00 — Ratificeing av konvention 94 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ratificera konvention 94. I har arbetsmarknadens parter huvudansvaret för att reglera löne- och anställningsvillkoren. I kollektivavtal fastställs de villkor som skall skapa konkurrensneutralitet mellan såväl arbetstagare som företag. Genom EU:s fria rörlighet kan arbetstagare och företag komma till och dumpa anställningsvillkoren på arbetsmarknaden. Utländska tjänstetillhandahållare har möjlighet att komma till och betala löner som ligger under svenska kollektivavtal. På så sätt kan utländska företag konkurrera ut inhemska företag som betalar normala löner i arbetslandet. Situationen aktualiseras särskilt vid offentlig upphandling. Offentlig upphandling kan, och bör, användas som ett verktyg för att vidmakthålla och främja sociala förbättringar i samhället. sätts i allt för stor utsträckning ekonomiska faktorer framför sociala värden. Offentlig upphandling omsätter stora belopp och kan därför utgöra ett betydelsefullt redskap för att komma till rätta med oönskade beteenden och ekonomisk exploatering av människor och miljö. Det finns inget i som hindrar att social hänsyn tas vid offentlig upphandling. Offentliga medel ska inte användas på ett sådant sätt att de bidrar till lönedumpning och osund konkurrens. I lagen om offentlig upphandling måste tydliggöras att villkor motsvarande svenska kollektivavtal ska ställas vid offentlig upphandling. Genom att ratificera konvention 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part bidrar det offentliga till att villkoren på arbetsmarknaden upprätthålls. Flera europeiska länder har ratificerat konvention 94, däribland våra nordiska grannländer.
mot · H2021927 · 2014-11-10 00:00:00 — Redovisning av vad skatten används till i deklarationen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för att i samband med skattebeskedet redovisa vad skatten används till på nivå, landstingsnivå och statlig nivå. I betalar fysiska personer kommunalskatt till den kommun samt det landsting eller den region där personen i fråga är folkbokförd. Fysiska personer vars inkomster överstiger en bestämd brytpunkt betalar även skatt till staten på den del av inkomsten som överstiger brytpunkten. Det är dock många som inte vet vad det egentligen är som finansieras via skatten. För att skapa förståelse och insikt i vad den används till föreslår jag att man ser över möjligheten för att i samband med skattebeskedet redovisa vad skatten används till på nivå, landstingsnivå och statlig nivå.
mot · H2021929 · 2014-11-10 00:00:00 — Upphandlingspolicy till stöd för sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra konkurrenssituationen för organisationer och företag som verkar inom den sociala ekonomin. Den sociala ekonomin består av organisationer och företag som fristående från den offentliga sektorn bedriver samhällsnyttig verksamhet i demokratiska former utan vinst som mål för verksamheten. Det överskott som uppstår används till att säkra driften och öka kvaliteten i verksamheten. Inom välfärdssektorn är det särskilt angeläget att det finns aktörer som drivs av andra mål än maximal avkastning. När man för ett tjugotal år sedan på allvar öppnade välfärdssektorn för alternativa aktörer trodde man att ideella organisationer och många små entreprenörer skulle ta över viss tidigare offentligt driven verksamhet. Så blev det inte. finns sådana aktörer inom välfärdssektorn men till mycket stor del drivs de icke-offentliga välfärdsföretagen av ett fåtal stora koncerner. Trots den överenskommelse som finns mellan flera kommuner och de ideella organisationerna har den sociala ekonomin fått ganska få uppdrag inom välfärdssektorn. Vi eftersträvar inte främst bidrag utan uppdrag, där staten och kommunerna köper tjänster från den sociala ekonomin. Om en procent av de offentliga upphandlingarna gick till den sociala ekonomin, skulle det innebära att staten och kommunerna köpte tjänster för . Det skulle innebära helt andra möjligheter för den sociala ekonomin att utvecklas. Staten och kommunerna skulle kunna göra mycket för att gynna de ideella aktörerna. skulle även mindre företag ges en chans att få uppdrag: De upphandlande myndigheterna kan upphandla i mindre kvantiteter. Där har de stora koncernerna i regel inte intresse att lägga anbud. Upphandlarna kan ställa sociala krav i upphandlingarna, till exempel att en viss del av arbetsstyrkan består av arbetssökande. Vissa verksamheter kan bedrivas som försöksverksamheter för att finna nya vägar att ordna anställningar åt arbetssökande.
mot · H2021930 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska föreningar. överlämnade sitt slutbetänkande ”En ny lag om ekonomiska föreningar” till . Utredningens förslag har varit föremål för remissbehandling. Vi kan även konstatera att Lagrådet enligt protokoll haft ärendet på sin dagordning. En ekonomisk förening har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar. Kooperationen är en stor och viktig del i den svenska ekonomin och de flesta kooperativ, stora som små, drivs just i form av ekonomiska föreningar. Lagen om ekonomiska föreningar tillkom 1987 i sin nuvarande form och har ändrats successivt. Ändringarna har gjorts som anpassningar till olika yttre förändringar, men utan någon helhetssyn. har bland annat aktiebolagslagen, nu , reviderats och dessutom kompletterats i flera omgångar. finns kooperativa företag inom alla branscher. Lockelsen och värdet av ett kooperativt företagande ligger i det gemensamma ägandet och det jämlika inflytandet över verksamheten. Det kooperativa företaget bygger på öppenhet, demokrati och aktivt deltagande från medlemmarna som tillsammans äger företaget. Både inflytande och ansvar fördelas lika mellan kooperativets medlemmar, och alla medlemmar har lika rösträtt. För att upprätthålla konkurrensen mellan olika associationsformer är det av yttersta vikt att lagstiftningen är neutral i förhållande till olika associationsformer. Målet med en reviderad lag om ekonomiska föreningar är att skapa en mer flexibel företagsform som kan hålla sig konkurrenskraftig gentemot andra associationsformer, något som är viktigt för att skapa en verklig mångfald av företag på marknaden. En ny modern lagstiftning för ekonomiska föreningar som står sig i konkurrensen med andra juridiska associationsformer och dessutom lever upp till de krav som kooperationen står inför bör skyndsamt antas. Vi hoppas att det pågående arbetet leder till att den ekonomiska föreningen blir en mer flexibel företagsform som kan vara konkurrenskraftig i förhållande till andra associationsformer och att ett nytt lagförslag i den andan överlämnas till . Utifrån den här bakgrunden vill vi att ger regeringen i uppdrag att se över lagstiftningen gällande ekonomiska föreningar.
mot · H2021931 · 2014-11-10 00:00:00 — Mineralavgiften och beslutsprocesser rörande prospekterings- och utvinningstillstånd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheterna att se över utmaningar i samband med gruvetableringar utifrån ett demokratiperspektiv och ett socialt och samhällsekonomiskt perspektiv. har befunnit sig i en gruvboom. Gruv- och mineralnäringen för med sig utländska investeringar, jobb och tillväxt, vilket i sin tur stärker och välfärden. Detta är positivt och ska tas till vara, men det finns också utmaningar. Det tilltagande intresset för expansion inom gruvsektorn gör att det finns skäl att förutsättningslöst se över de avgifter som berör gruvnäringen. I en sådan översyn bör exempelvis den prospekteringsavgift som regleras i 14 kap. 2 § minerallagen ingå. Utgångspunkten för översynen bör vara att skapa en tydlig ansvarsfördelning mellan näringens olika aktörer och det omgivande samhället i syfte att hantera de långsiktiga utmaningar som näringen står inför. har världens lägsta mineralavgift. De flesta av världens gruvnationer väljer att ta ut en mineralavgift på mellan , men i har vi en mineralavgift på endast en halv promille. vet vi att de svenska naturresurserna har stor betydelse för svensk välfärd och demokrati. Beslutprocesserna kring tillståndsgivning för prospektering, brytning och eftervård får ofta kritik för bristande inflytande och insyn för de människor, samhällen och kommuner som påverkas. De får även kritik för att inte ta tillräcklig miljöhänsyn. Beslut om gruv- och mineralutvinning påverkar inte bara oss som lever , utan får konsekvenser för många generationer framöver. Mineraltillgångarna i tillhör hela den svenska befolkningen – den nuvarande och den framtida. Staten ansvarar för att hantera tillgångarna på ett miljömässigt hållbart sätt som gör att samhällsnyttan blir så stor som möjligt. Vi anser därför att regeringen bör överväga möjligheterna att se över dessa utmaningar i samband med gruvetableringar utifrån ett demokratiperspektiv, socialt perspektiv och samhällsekonomiskt perspektiv.
mot · H2021932 · 2014-11-10 00:00:00 — Utdrag ur brottsregistret vid nyanställning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utdrag ur brottsregistret vid nyanställningar. När det gäller anställning inom grundskola, barnomsorg och LSS- eller HVB-verksamhet med barn finns enligt lag skyldighet att begära att den nyanställde ska visa upp ett utdrag ur belastningsregistret från polisen. Men det har blivit allt vanligare att även andra arbetsgivare kräver utdrag ut brottsregistret när man söker arbete. Eftersom arbetsgivare inte har rätt att själva begära registerutdrag från myndigheterna kringgås detta genom att den arbetssökande uppmanas att själv begära ut ett utdrag och överlämna det till arbetsgivaren. Den arbetssökande har inget alternativ till att göra det arbetsgivaren kräver. Var fjärde kommun, till exempel, kräver utdrag ur belastningsregistret, även för jobb där de inte är skyldiga att göra det. kom en utredning om integritetsskydd i arbetslivet. I den föreslogs ett förbud för arbetsgivare att utan stöd i lag begära utdrag ur belastningsregistret av en arbetstagare. Syftet var att förhindra att den enskildes rätt att ta del av uppgifter om sig själv i registret utnyttjas på ett sätt som varken är avsett eller önskvärt. Kommuner och Landsting förespråkar också en restriktiv linje när det gäller att begära utdrag ur belastningsregistret när lagen inte kräver det. Det är därför angeläget att begränsa arbetsgivares möjlighet att begära utdrag ur brottsregistret vid andra tillfällen än när lagen kräver detta.
mot · H2021933 · 2014-11-10 00:00:00 — Ökat byggande i trä tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat bostadsbyggande i trä. Skogen är en basindustri i . En stor del av jobben i till exempel kommer från skogen genom träförädling och pappersindustri. genomgår pappersindustrin en strukturomvandling. Det behövs mer forskning och produktutveckling för vidareförädling av skogsråvaran till en miljövänlig användning inom flera områden och för att dessutom skapa nya arbetstillfällen. Det gäller inte minst vid byggande av hus och anläggningar. har stora möjligheter att bli världsledande på detta område. Många svenska företag ligger i framkant när det gäller byggande i trä, men det behövs fler och framför allt större aktörer för att öka konkurrensen och utveckla metoder. Behovet av nya bostäder är stort runt om i landet och bostadsbyggandet måste ta fart för att komma till rätta med bostadsbristen. Att som skogsland, och med en stark tradition av att bygga småhus i trä, inte oftare bygger höga och stora hus i trä beror delvis på det förbud som fanns mot att bygga högre än två våningar i trä. Upphävande av förbudet har lett till en stor förändring och byggs det höghus och stora offentliga byggnader i trä. Det finns många fördelar med att bygga i trä. Det främsta är miljöskäl. Trä är en förnybar råvara som lagrar koldioxid, och med moderna byggmetoder kan klimatpåverkan minimeras. Vidare ger träbyggande ofta lägre kostnader tack vare en betydligt snabbare byggtid och färre byggfel. Träbyggande skapar också många arbetstillfällen på landsbygden där arbetslösheten ofta är hög. Det finns således ett flertal skäl att satsa på ett ökat byggande i trä, särskilt nu när det behövs ett stort tillskott av nya klimatsmarta bostäder.
mot · H2021934 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av driftsbidrag till icke-statliga flygplatser. Den förra regeringen beslutade om fördelning av driftbidrag till icke-statliga flygplatser, där staten inte upphandlar transportpolitiskt motiverad flygtrafik. I fanns två icke-statliga flygplatser, Airport och Airport, vilka inkluderas i beslutet om tilldelning av medel till regionala transportplan –2025. Det gör däremot inte Airport, som övergick till kommunalt ägande. Boende och näringslivet i är beroende av sina tre flygplatser. Flyget är vid många tillfällen den enda realistiska möjligheten att resa mellan länets olika delar och beroende på den undermåliga standarden på järnvägen. Tågresorna är inget alternativ på grund av oregelbunden trafik och att restiderna har förlängts. För länets exportföretag har snabba och pålitliga förbindelser med huvudstaden och marknader ute i världen genom mycket stor betydelse. Sysselsättningen i hela , både basindustrin och utveckling av nya näringar som till exempel turismen, är starkt beroende av bra flygförbindelser. Regeringens beslut om fördelning av driftbidrag till icke-statliga flygplatser försvårar möjligheten att ha flygtrafik på alla tre flygplatserna, så länge beslutet inte inkluderar Airport. Mindre verksamhet på Airport skulle medföra omfattande negativa konsekvenser för hela länet, varför Airport borde kunna bedriva verksamhet med samma förutsättningar som andra icke-statliga flygplatser. Det är viktigt att regeringen gör en översyn av konsekvenserna för Airport av att flygplatsen inte ingår i underlaget för beräkning av medelstilldelningen i länstrafikplanerna.
mot · H2021935 · 2014-11-10 00:00:00 — Utökade resurser till skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utökade resurser till skolan. Det är nödvändigt att skolan ska tillföras mer resurser av staten för att fler elever ska nå målen i och att det tillförs mer resurser till elevhälsa. Det är viktigt att ha en helhetsbild när man söker finna lösningar för varje enskild elev. En stärkt skolhälsovård kan i detta ha en avgörande betydelse för många. Skolan behöver stärkas i grunden. För att vända utvecklingen i den svenska skolan bör bland annat följande åtgärder vidtas. Mindre klasser i de yngre årskurserna så att lärarna får tid att ge varje elev en stabil grund att stå på i sitt fortsatta lärande. Det hjälper både de som halkat efter – och de som vill springa före och lära sig mer. Tidiga insatser – fler speciallärare och specialpedagoger. Elever ska inte behöva vänta på att få stöd. Så snart behov och svårigheter upptäcks ska stöd sättas in. Därför måste fler speciallärare och specialpedagoger utbildas till skolan. Inget barn ska falla mellan stolarna. Investera i lärarna. Det finns inget viktigare för elevers resultat än att de möter skickliga lärare. Därför behöver vi låta lärarna använda och utveckla sin pedagogik och professionella kompetens fullt ut. Det behövs en nationell samling för läraryrket. Lärarna ska ha högre lön, bättre arbetsvillkor och rätt till kontinuerlig kompetensutveckling. De ska få större karriärmöjligheter och mindre administrativ börda, så att de kan sätta barnen framför blanketterna. Skapa en jämlik skola – utan vinstjakt. Skolsystem i världen presterar bäst om de är mest jämlika. Staten behöver investera i nationella skolutvecklingsprogram för att ge alla huvudmän och skolor möjlighet att utvecklas. Denna investering är särskilt viktig för skolor med låga resultat och stora utmaningar. Vi vill investera i sommarskola så att elever i årskurs 6–9, som riskerar att inte nå målen, gör det – och ge rätt till läxhjälp för alla, inte bara de som har råd. Dessutom vill vi skapa ordning och reda i skolsystemet, och göra så att resurserna till skolan används i just skolan.
mot · H2021937 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga initiativ som ger fler ungdomar möjlighet att ta körkort. Körkort är en nödvändighet för dem som arbetar inom vård och omsorg. Körkort behövs på landsbygden, men också i staden, för resor mellan vårdtagare. Arbetsförmedlingen har i en undersökning funnit att av alla arbetslösa unga i landet saknar körkort. Detta är en kraftig ökning jämfört med , då endast var fjärde saknade körkort. Den främsta anledningen till detta är att det är för dyrt att ta körkort. Att inte ha körkort försvårar avsevärt ungas möjlighet att få ett arbete, eftersom körkort är ett av de viktigaste kraven för många jobb . Det handlar om arbeten inom vården, men självklart inom transportbranschen för att man ska kunna köra buss, budbil eller färdtjänst. Även inom hantverksyrken och försäljning är ett körkort en nödvändighet. Det finns också arbeten, som exempelvis flygplatser, där det krävs att man har körkort för att kunna förflytta sig inom området, trots att bilkörning inte ingår i själva arbetet. Tillgång till körkort gör det också möjligt att kunna ta arbete inom ett större område eller på obekväm arbetstid när tillgången till allmänna kommunikationer är liten. På landsbygden med gles kollektivtrafik är ett körkort en förutsättning att kunna ta sig till ett arbete över huvud taget. Det är samhällets sak att ge unga de rätta förutsättningarna att komma in på arbetsmarknaden. Därför är det angeläget att undersöka hur körkortsutbildning blir möjlig för alla oavsett familjens ekonomi eller social bakgrund.