mot · H2022992 · 2014-11-10 00:00:00 — Fortsatt stärkt stöd till anhörigvårdare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda under vilka förutsättningar en anhörig eller annan närstående själv bör kunna ansöka om och beviljas en insats med stöd av 5 kap. 10 § socialtjänstlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare öka kunskapen om minderårigas roll och behov som närstående och anhörigvårdare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kunskapen om utlandsföddas situation som anhörigvårdare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortsatt stöd till patient- och anhörigorganisationerna för deras omistliga roll i stödet till anhörigvårdare. Anhöriga är en ovärderlig tillgång i all vård och omsorg. Under kristdemokratisk ledning infördes en ny bestämmelse i socialtjänstlagen som gör kommunerna skyldiga att erbjuda stöd för att underlätta för personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som har en funktionsnedsättning. stod det i lagen att anhöriga bör få stöd och avlösning. I den nya lagtexten har det ändrats till att anhöriga ska erbjudas stöd av kommunen. Den ändrade lagstiftningen blev en vändpunkt i att uppvärdera anhörigas insatser i vård och omsorg och även uppmärksamma vilket eget stödbehov de anhöriga har utifrån sina insatser. Stödet som ska erbjudas kan vara avlösning i form av korttidsboende, dagvård och avlösning i hemmet. Andra stödformer kan till exempel vara enskilda samtal, deltagande i anhörigcirkel och rådgivning. framförde i Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående – Lägesbeskrivning 2012 att antalet frågor till från anhöriga har ökat markant jämfört . De konstaterade att nästan var femte person ger omsorg till en närstående minst en gång på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller hög ålder. Utöver ändringen i socialtjänstlagen har ett nationellt för anhörigfrågor (Nka) bildats, och patient- och brukarföreningar uppmärksammar anhöriga i högre grad . Dessutom ökar forskningen som syftar till att belysa anhöriga omsorgsgivares situation. har även haft ett fortsatt uppdrag att fördjupa kunskapen om anhörigvårdares situation. presenterades en fördjupad studie av omfattning och konsekvenser – Anhöriga som ger omsorg till närstående. Den fördjupade studien har ytterligare ökat kunskapen och tydliggör vikten av att utveckla stöd för anhöriga för att säkerställa att den omsorg som de ger till närstående är frivillig och inte upplevs som påtvingad eller övermäktig. Även om ändringen i socialtjänstlagen var ett viktigt steg i rätt riktning så behöver perspektivet vidgas till att se anhörigvården ur vårdarnas perspektiv. Socialtjänstlagen och biståndsbedömningen utgår främst från den som vårdas och dennes personliga behov. Regelverket behöver – mot bakgrund av de omfattande insatser som många anhöriga gör – förtydligas så att den som vårdar en anhörig får en tydligare rätt till stödinsatser. Det bör utredas under vilka förutsättningar en anhörig eller annan närstående själv bör kunna ansöka om och beviljas en insats med stöd av 5 kap. 10 § socialtjänstlagen. Detta bör ges regeringen till känna. Särskilt bör yngre anhöriga som vårdar en närstående uppmärksammas. Påverkan på deras egen hälsa, livskvalitet och ekonomiska situation är särskilt oroväckande. Även om den fördjupade studien har kartlagt anhöriga som vårdar en närstående framkommer att flera i de yngre åldersgrupperna som intervjuats i studien har levt tillsammans med en närstående med omfattande vård- eller omsorgsbehov även under sin barndom. Det stöd som erbjuds anhörigvårdare behöver vara anpassat efter den enskildes behov och ta hänsyn till såväl omsorgstagarens som omsorgsgivarens situation och behov. Viktigt för både vårdtagaren och den anhörige som vårdar är att även stödet till andra familjemedlemmar är tillfredsställande. Det omfattar såväl minderåriga barn till förälder med vårdbehov och syskon till vård- och omsorgsbehövande. Den anhörige behöver god kännedom såväl om vårdtagarens behov och rättigheter som vilket stöd som finns att tillgå som anhörigvårdare. En viktig funktion har här patient- och anhörigorganisationerna. Deras samlade erfarenheter utgör också en viktig kunskapskälla vid utformande av stöd till anhöriga omsorgsgivare. Patient- och anhörigorganisationernas omistliga arbete behöver fortsatt uppmärksammas och stödjas. Det är fortsatt angeläget att kontinuerligt följa upp och kartlägga omfattningen och effekterna av anhörigomsorg. Särskilt bör minderårigas situation som anhörigvårdare och närstående följas upp liksom utlandsfödda anhörigvårdares situation som i tidigare studier inte har kunnat följas upp.