mot · H2022839 · 2014-11-10 00:00:00 — Duktiga lärare kombinerat med utökad undervisningstid gör att fler elever får större möjligheter att klara kunskapskraven i matematik. Alliansen föreslår att undervisningstiden för ämnet idrott och hälsa i utökas från 500 , det vill säga en ökning . Det innebär att antalet timmar för ämnet blir fler än vad det har varit sedan infördes. Elever som anlänt till efter skolstarten har särskilda utmaningar i att lära sig svenska som de snabbare än övriga elever behöver ta till sig undervisningen för att nå skolans kunskapsmål. Alliansregeringen satsade på mer undervisningstid för dessa elever och Alliansen ser behovet av fortsatta insatser för att stärka möjligheterna att snabbt komma in i det svenska samhället. Vi vill därför säkerställa att nyanlända elevers kunskaper bedöms skyndsamt och att de snabbt får en placering i lämplig årskurs och undervisningsgrupp. Vi föreslår även att regelverket kring förberedelseklasser förtydligas, bland annat för att undvika att eleverna blir kvar för länge i dessa, samt öka möjligheterna för nyanlända att få fokusera mer på ämnet svenska. Som ett led i att höja resultaten i skolan och för att eleverna ska få större möjligheter till undervisning och inlärning behövs mer tid i olika ämnen. För de elever som gått igenom utan att uppnå behörighet till gymnasieskolan behövs mer undervisning för att hämta in nödvändiga kunskaper. Några behöver ännu mer tid och stöd för att nå kunskapsmålen. Vi föreslår att det införs obligatorisk läxhjälp, det vill säga en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever från årkurs 4 till 9, för att alla elever ska få goda förutsättningar att lyckas. Vi vill även införa en skyldighet för huvudmännen att erbjuda sommarskola för elever i årskurs åtta och nio som riskerar att inte nå gymnasiebehörighet. Rätt att välja skola – skärpt kvalitetskontroll Friskolereformen är en av de viktiga valfrihetsreformer som ökat möjligheten för den enskilde att påverka. För lärare och rektorer har den inneburit nya möjligheter att förverkliga sina pedagogiska ambitioner och ökat utbudet av arbetsgivare. Vi slår vakt om alla föräldrars möjlighet att välja skola till sitt barn. Därför vill vi behålla det fria skolvalet Det ska inte bara vara de som har råd att flytta till ett boende nära den skola man tror är bäst för sitt barn som ska ha denna möjlighet. Det fria skolvalet är mycket uppskattat av elever och föräldrar. Det ger inflytande över det egna barnets skolgång. Barn är olika och har olika behov. Föräldrar måste därför ha möjlighet att välja bort en skola som man inte är nöjd med eller där deras barn kanske inte trivs. I så hög utsträckning som möjligt ska lika villkor och samma höga krav gälla för alla skolor, oavsett driftsform. Det finns framgångsrika skolor som trots stora utmaningar lyckas med sitt kunskapsuppdrag. Men det finns också skolor, såväl kommunala som fristående, där eleverna år uppvisar dåliga resultat. Det kan Alliansen inte acceptera. Alliansregeringen förstärkte Skolinspektionens möjligheter att utöva tillsyn och vid missförhållanden utdöma viten och t.o.m. stänga en skola som håller alltför låg kvalitet. Vi vill fortsätta att förstärka Skolinspektionens tillsyn över förskolan, med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Den nuvarande tillsynen ska kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun. Framöver finns det dessutom anledning att strama upp regelverket för fristående skolor i syfte att öka långsiktigheten och säkerställa att tillsynen fungerar väl. I enlighet med överenskommelse vill vi att de som bedriver utbildningsverksamhet ska ta ett långsiktigt ägaransvar, att Skolinspektionen ska pröva fristående huvudmäns lämplighet inför etablering eller vid ägarbyte, att insynen i fristående och kommunala skolors ekonomi ska öka samt att öppenheten ska öka genom att införa meddelarskydd för anställda i fristående skolor. Offentlighetsprincipen ska också gälla. Det ska ske på ett sätt som inte i onödan ökar den administrativa bördan för skolorna och huvudmännen. Vi vill dessutom att det ska finnas lättillgänglig och relevant information om alla skolor och om vilka fristående och kommunala utbildningar som erbjuds i kommunen, så att det blir lättare för föräldrar och elever att välja skola. Alla elever ska kunna känna sig trygga i skolan och ha arbetsro i klassrummet. Det är viktigt för inlärningen, trivseln och möjligheten att få utvecklas med respekt för den person man är. Men mobbning, stök i klassrummet och sen ankomst är fortfarande ett utbrett problem i den svenska skolan, och lärare behöver mer stöd och vägledning i arbetet för studiero. vill Alliansen se en förbättrad arbetsmiljö för lärare och elever. I detta arbete har även föräldrarna ett viktigt ansvar att förmedla värden i samverkan med lärarna. En väl fungerande elevhälsa är viktig, inte minst för att motverka psykisk ohälsa. Alliansregeringen tillförde medel i en särskild satsning på elevhälsan för att den ska kunna fortsätta att utvecklas och komma fler till del. vill Alliansen att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme. Ordningsomdömet ska inte ingå i slutbetyget. Ett uppvärderat läraryrke och stärkt skolledarskap Lärarna är nyckeln för att höja kunskapsresultaten. Det är därför oroande att läraryrkets status varit låg och att för få söker sig till läraryrket, även om antalet sökande har ökat . Andelen utbildade lärare i skolan ökar, men bristen på behöriga lärare är stor i vissa ämnen. Alliansen vill fortsätta arbetet med att höja statusen på läraryrket och rekrytera fler till lärarutbildningen, särskilt till bristområden. vill Alliansen utöka antalet utbildningsplatser på lärarutbildningen samt skapa fler vägar in i läraryrket för dem som redan har ämneskunskaper med hjälp av utbyggda kompletterande utbildningar. Lärare ska kunna koncentrera sig på undervisningen och vi behöver göra mer för att minska administrationen. Därför föreslår vi att de nationella proven digitaliseras och att centraliserad rättning införs i den utsträckning som är lämplig och möjlig för att frigöra mer tid för undervisning och för att öka likvärdigheten i rättningen. Vi vill även ta bort obligatoriska individuella utvecklingsplaner i årskurs 4 och 5 när betyg i dessa årskurser införs för att minska lärarnas administrativa börda. Bra lärare ska ha hög lön. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs också möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Därför har alliansregeringen infört ett särskilt statsbidrag som ger en löneökning på 5 000 respektive till särskilt skickliga lärare med en karriärtjänst som förstelärare respektive lektor. Vi vill fortsätta att bygga ut karriärtjänstreformen för att omfatta 22 000 tjänster. Vi vill göra en särskild satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden som innebär att lönetillägget fördubblas för förstelärartjänster till . En gymnasieskola för jobben och den högre utbildningen En ny gymnasieskola med högre krav är på plats. Yrkesprogrammen förbereder ungdomarna bättre för arbetsmarknaden genom mer tid för yrkesämnen. Lärlingsutbildning, som stärker kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad, har införts som ett permanent alternativ, och flera olika insatser genomförs för att öka omfattningen och kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Entreprenörskap i utbildningen och satsningar på är andra viktiga insatser som alliansregeringen genomfört. Gymnasieskolan står för en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen. vill vi underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden och stärka gymnasieskolans bidrag till den nationella kompetensförsörjningen, främst inom områden där det råder brist på utbildad arbetskraft. För att klara arbetsmarknadens kompetensbehov är det viktigt att yrkesprogrammen blir attraktiva för eleverna. Matchningen mellan arbetsmarknadens behov, utbildningsutbudet och elevernas intresse ska fungera väl. Vi vill öka attraktiviteten i teknik- och vårdprogrammen genom tydligare yrkesutgångar, till exempel gymnasieingenjör respektive undersköterska. Vi menar att gymnasiet även ska vara frivilligt och det ska vara en rättighet och inte en skyldighet för elever på gymnasiets yrkesprogram att läsa in högskolebehörighet. Högre utbildning för kunskap och bildning Högre utbildning spelar stor roll för bildning och möjligheten att ta del av kunskap och fritt söka ny. har aldrig haft en så välutbildad befolkning som . Andelen ungdomar som går vidare till högre utbildning är hög och en dryg fjärdedel av den vuxna befolkningen har eftergymnasial utbildning. Av dem som lämnar gymnasiet kommer att ha möjlighet att studera i högre utbildning. Alliansregeringen gjorde betydande satsningar för att öka kvaliteten i högskoleutbildningarna. Sänkt statlig inkomstskatt har också gjort det mer lönsamt att utbilda sig. Alliansregeringen har utökat antalet platser på högskoleutbildningar vars efterfrågan på arbetsmarknaden är stor. Det gäller t.ex. läkarutbildningen, sjuksköterskeutbildningen och ingenjörsutbildningarna. Inom vissa yrken kommer det ändå att vara brist på utbildad arbetskraft. vill Alliansen öka antalet platser för bl.a. lärare, specialistsjuksköterskor och barnmorskor och göra en särskild satsning för att vidareutbilda förskollärare till att bli behöriga också för lågstadiet. Totalt innebär detta en ökning med ca 10 000 studenter senast . Det är också viktigt att högskolans utbildningsutbud möter framtidens behov. En utredning har därför i uppdrag att analysera detta och bedöma om utbudet är väl avvägt i förhållande till kvalitetskrav, studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Alliansregeringen byggde ut den eftergymnasiala vuxenutbildningen och inrättade . Att företag kan rekrytera kvalificerad yrkeskompetens är centralt för konkurrenskraft och tillväxt. Alliansregeringen har också stärkt folkbildningen bland annat genom en tydligare möjlighet att bidra i integrationsarbetet. Alliansen vill behålla det statliga stödet för att stötta samgåendeprocessen mellan och den tidigare Högskolan på . Alliansen föreslår att det i skollagen tydliggörs att det blir tillåtet för skolorna att ha avslutningar i kyrkan och vilka inslag som kan godtas. Skolan har ett uppdrag, enligt läroplanerna, att överföra och utveckla samhällets kulturarv. har konflikten mellan traditionen och principen om religionsfrihet diskuterats. Bland annat har det ifrågasatts om det är möjligt att fira t.ex. skolavslutningar i kyrkan och, i så fall, vilka inslag som kan godtas. Eleverna får dock inte känna sig tvingade att delta aktivt i inslag med konfessionell prägel, t.ex. bör de inte uppmanas att aktivt delta i bön, och trosbekännelse bör inte förekomma. Vidare ska eleverna kunna avstå från att delta i hela den aktivitet där det konfessionella inslaget ingår. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen aviserar i budgetpropositionen att man vill lägga ned de . Instituten spelar en stor och viktig roll för svensk forskning om och har en central roll i svensk humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Alliansen vill att stödet ska vara kvar.