ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021327 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ska tillåtas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en regional försöksverksamhet av gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ska inledas. har frågan om huruvida gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ska tillåtas i diskuterats och utretts. Vi är många som anser att så ska ske och att gårdsförsäljning ska behandlas som den näringspolitiska fråga det egentligen är. är det enda land i EU som inte tillåter gårdsförsäljning av alkoholhaltiga produkter. Det är genant. Självklart måste också vi i vårt land kunna visa sådan tilltro till företagare, med för verksamheten särskild licens, att de kan sköta försäljning av lokalt försålda alkoholprodukter på ett seriöst sätt. Detta är också en näring som kan ha stor betydelse för företagande på landsbygd. Det visar inte minst gårdsförsäljning av andra livsmedel, vilket är en försäljningskanal som har varit mycket positiv för utvecklingen på landsbygden. Konsumenterna uppskattar lokalt producerade livsmedel och också den trivsamma miljön där produkten kan inhandlas. Själva försäljningen av livsmedlet ifråga är sällan den enda intäktskällan för företagen, men likväl kan den vara ett viktigt komplement. Då det gäller gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker har intagit en mycket förmyndaraktig attityd. Trots att det finns cirka 150 gårdar som tillverkar vin i och dessutom många mikrobryggerier som öl, får dessa företagare inte tillstånd att saluföra sina drycker direkt från gården. Förbudsivrare påtalar risker för ökad konsumtion, trots att de produkter som kan komma att säljas via gårdsförsäljning ofta har ett avsevärt högre pris än då motsvarande alkoholhaltiga drycker som säljs på Systembolaget. Undertecknade menar istället att det är politikers attityd till gårdsförsäljning av alkoholprodukter som måste ändras, ty detta handlar om turism och näringspolitik – inte alkoholpolitik. Den svenska besöksnäringen ökar stadigt och möjligheten för kunder att inhandla och provsmaka lokalt producerade alkoholdrycker kan vara ytterligare en ingrediens för att främja landsbygdsturismen och därmed företagandet på landsbygd. Dessutom är det en självklarhet att svenska företagare inom alla näringar ska kunna verka på samma villkor som sina europeiska kollegor. Med hänvisning till ovanstående bör ge regeringen i uppdrag att möjliggöra gårdsförsäljning så att även svenska företagare kan verka på samma villkor som företagare i övriga EU då det gäller försäljning av alkoholhaltiga drycker. bör även ge regeringen i uppdrag att inleda en regional försöksverksamhet med gårdsförsäljning för att kunna följa effekterna av ett införande.
mot · H2021328 · 2014-11-07 00:00:00 — Rätten att arbeta vidare efter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge arbetstagare rätt att arbeta även efter . Vi lever allt längre. I har medellivslängden ökat med närmare under det senaste halvseklet. Det här är naturligtvis i grunden positivt. medför utvecklingen tydliga utmaningar som måste mötas med en mer modern och tidsenlig politik. Tyvärr tvingas vi dock konstatera att det fortsatt finns hinder uppställda för dem som på ålderns höst känner att de vill fortsätta bidra till vårt gemensamma bästa. Ett av dessa hinder utgörs av att kostnaderna för att anställa äldre , under den nuvarande socialdemokratiskt ledda regeringen, väntas öka. Denna extra börda på företagen luckrar upp viktiga styrinstrument som skapar incitament för att fler ska ges möjlighet att fortsätta med sitt arbete om så önskas. I slutändan drabbas såväl företag som de äldre anställda av detta. Ett annat, i allra högsta grad relevant, hinder har koppling till orsaker av mer strukturell natur. En arbetstagare har inte rätt att fortsätta som anställd efter den 67:e födelsedagen utan arbetsgivarens tillstånd, detta enligt den så kallade 67-årsregeln. Denna regel är att betrakta som icke funktionell när det gäller förmågan att mäta om en medarbetare är värd att behålla på en arbetsplats. Regeln är dessutom otidsenlig och tar inte hänsyn till den demokratiska utvecklingen. Vi noterar här ett paradigm som synliggörs via ett ensidigt fokus på siffror, snarare än ett synliggörande av individen och den kompetens som vederbörande besitter. Det vi, enligt vårt förmenande, borde diskutera är förändrade attityder i stället för en kliniskt utmejslad gräns baserad på en siffra eller ett årtal. Vid en internationell jämförelse kan vi se att det är flera länder som intar ett mer inkluderande förhållningssätt till det faktum att vi lever allt längre. Länder som , , och har tagit steg för att att successivt höja pensionsåldern. och flera länder i har differentierade pensionsåldrar för män och kvinnor, men har som uttalad ambition att höja åldersstrecket . I och har det formulerats en tydlig vilja att höja till . Det är enligt vår mening av central betydelse att ge alla, om de så vill, rätten att fortsätta arbeta efter . Det är inom ramen för denna kontext dock viktigt att poängtera att denna regel kan sättas ur spel vid en varselsituation, och att arbetsgivaren därmed får rätt att varsla medarbetare först om situationen så kräver. Att skapa utrymme för detta mer moderna förhållningssätt är en viktig markering till alla aktörer på arbetsmarknaden om att det är kompetens som ska prioriteras, inte ålder.
mot · H2021331 · 2014-11-07 00:00:00 — Slumpvisa drogtester i gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slumpvisa drogtester i gymnasieskolan. Ett drogberoende är inte något som uppstår i ett vakuum. Det är inte så att en ung människa vaknar upp och tänker att ska jag börja använda narkotika. Det är många olika faktorer som samspelar och ligger till grund för destruktiva handlingar. Ofta handlar det om ett rop på hjälp. Man vill bli sedd och tar till narkotika som en sista utväg. För andra handlar det om experimenterande och nyfikenhet. I många fall ger användandet inget långvarigt beroende, men i alltför många fall blir testandet en inkörsport in i ett långvarigt och mer destruktivt bruk. Samhället, föräldrar och närstående behöver sända tydliga signaler om att droganvändande är fel och att vi tillsammans bryr oss om de unga. Skolan har här en nyckelfunktion. Vi har ett ansvar att här göra vårt yttersta för att lokalisera och hjälpa de ungdomar som befinner sig i farozonen. Ett verktyg är slumpvisa drogtester som, vilket erfarenheter i andra länder visar, har gett positiva effekter. I genomförs exempelvis drogtester i över 4 000 skolor och empiriska analyser som utvärderat utfallet tyder på att de har positiv effekt, inte bara på elevernas vanor när det gäller narkotika utan även alkoholvanor, närvaro och resultaten i skolan. Allt hänger ihop. Det finns en möjlighet att genomföra drogtester, dock ej slumpmässiga, med förbehållet att testerna är frivilliga och syftet är att få en misstanke bekräftad och en utgångspunkt för fortsatta stödinsatser. Just frivillighetsdelen visar en brist på insikt om hur en missbrukare tänker. Att få någon som dag och natt tänker på narkotika att frivilligt vilja blotta alla de skamkänslor som detta för med sig är naivt. En missbrukare har som första prioritet att skydda sitt beroende. Det enda som räknas är att det finns fortsatt möjlighet att bruka. Det är i samband med drogtester viktigt att varje rörelse som innebär ett ingrepp mot den enskildes integritet måste balanseras upp med en noggrann bedömning av den enskildes intresse. Det är av central betydelse att drogtester utförs korrekt och inom ramen för de kontrollmekanismer som är förknippade med sekretess. I det förebyggande arbetet är det dessutom viktigt att inte peka ut någon eller någon grupp genom att välja vilka som ska testas utifrån mer eller mindre osäkra indikationer. I stället bör det övervägas om gymnasieskolor ska ges möjligheten att slumpmässigt, genom lottning, genomföra drogtester på eleverna. Metoden används och fungerar som förebyggande för rattonykterhet. Det handlar inte om att jaga, övervaka och bevaka utan att visa att samhället inte blundar och låtsas som att det inte finns några problem med unga och narkotika. Hela syftet är att lokalisera unga som behöver stöd och hjälp. Det handlar om att bry sig om varandra och ha mod nog att visa detta i praktiken.
mot · H2021332 · 2014-11-07 00:00:00 — Strandskyddslagstiftningen och landsbygdens utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att bevaka att tillämpningen av strandskyddslagstiftningen inte hämmar landsbygdens utveckling. När proposition 2008/09:119 Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden behandlades och beslutades i , var uppfattningen att man därmed underlättade för byggnation och utveckling, inte minst på landsbygden. I betänkandet framgår det t ex att ”förslagen syftar till att öka det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet” och att man skulle kunna besluta om vissa lättnader för byggnation i strandnära lägen. Utvecklingen visar att resultatet av lagändringarna inte blev det förväntade. Det politiskt fattade beslutet har i processerna och hanteringen av olika myndigheters allmänna råd m.m. urholkats och resultatet har istället av många, inte minst kommunpolitiker, uppfattats som försämring istället för den tänkta förbättringen. Alliansregeringen föreslog därför en ändring. I proposition 2013/14:214 Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag föreslogs därför ändringar i samt en följdändring i (2010:900). Ändringen syftar till att förbättra möjligheterna till bebyggelse och andra åtgärder i sådana strandnära områden som angränsar till små sjöar och vattendrag. Ändringen som trädde ikraft innebär att ska få möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag, om det område som upphävandet avser har liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Förslaget innebär att det blir lättare att upphäva strandskyddet i denna typ av områden än vad som krävs för upphävande i andra strandskyddsområden, där kravet är att det ska vara uppenbart att området helt saknar betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Detta är både välkommet och nödvändigt, inte minst för att den tillämpning som gällt gällande strandskyddslagstiftningen till stor del har hämmat landsbygdens utveckling. Det gäller t ex definitionerna av ett LIS-område, där det är svårt att förstå klokskapen i att det bara ska kunna gå att göra enstaka bebyggelse intill redan befintlig sådan. Självfallet ska man kunna bygga ett hus också på platser där inga andra hus finns i närheten; det gäller inte minst de norra delarna av . Den nu senaste lagändringen är viktig, framförallt för möjligheten att leva och bo i hela . Det är förstås inte någon lagstiftares mening att försvåra istället för att förenkla för människor. Det är bara beklagligt att det som varit politikens intention under resan till förverkligande har ändrats och medfört konsekvenser som inte var avsikten. Av det skälet är det synnerligen viktigt att följa den nu senaste beslutade ändringen, om möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag, så att den praktiska tillämpningen av lagen motsvarar syftet. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att bevaka att tillämpningen av strandskyddslagstiftningen inte kommer att hämma landsbygdens utveckling.
mot · H2021333 · 2014-11-07 00:00:00 — Polisens möjlighet att drogtesta bilförare genom salivtest tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om polisens möjlighet att drogtesta bilförare genom salivtest. Det är viktigt att öka säkerheten på våra vägar och jobba mot den nollvision som har satt upp. Ett steg mot detta är att polisen måste ges så effektiva metoder som möjligt för att kunna upptäcka narkotika- och alkoholpåverkade bilförare. I polisens arbetsuppgifter ingår att regelbundet göra slumpvisa alkoholtester av bilförare vid vägkanten. När det gäller möjligheterna att upptäcka förare som är påverkade av andra droger saknas verkningsfulla rutiner. Det enda redskapet är polismannens iakttagelser eftersom polisen endast kan använda urin- och blodprov för att säkerställa huruvida en bilförare är påverkad av narkotika. Dessa metoder är både tids- och kostnadskrävande och omöjliga att genomföra utan att direkt misstanke finns. Detta är allvarligt då det är uppskattningsvis 16 000 stycken drogpåverkade förare i trafiken . Det finns väl utvecklade metoder som möjliggör för polisen att direkt på plats kunna ta tillförlitliga och snabba salivprover så man direkt kan få svar på om föraren är påverkad av narkotika. Detta utmynnar i att polisen kan bli mycket mer effektiv i sitt arbete att få bort de drogpåverkade förarna från våra vägar. används sådana tester i stor omfattning i men endast i liten skala i . Dock får sådana tester endast användas om det redan föreligger misstanke om brott vilket innebär att testerna inte kan användas på ett sätt som är jämförbart med slumpmässiga alkoholtester. I och med en lagändring som trädde i kraft gavs Kriminalvården rätten att vid sidan om blod-, urin- och utandningsprov även få använda bl.a. salivprov. Liknande lagstiftning kan omfatta även . En ny lagstiftning på detta område ger polisen utökade rättigheter att testa om bilförare är narkotikapåverkade med ett enkelt salivtest.
mot · H2021334 · 2014-11-07 00:00:00 — Geriatrik på läkar- och sjuksköterskeutbildningarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om geriatrik på läkar- och sjuksköterskeutbildningarna. Alliansregeringen genomförde under förra mandatperioden en satsning på sammanhållen vård för äldre och multisjuka. Att det tillförs resurser till den här typen av vård är angeläget men inte tillräckligt för att den äldre ska få rätt vård. Utöver detta behövs fler läkare och sjuksköterskor med geriatrisk kompetens. Att ge rätt vård till äldre kräver en särskild kompetens och kunskap både om äldres sjukdomar och om det naturliga åldrandet. Symtomen hos äldre är annorlunda jämfört med yngre vid vanliga sjukdomstillstånd och sättas i relation till det normala åldrandet som inte ska behandlas. På grund av en ändrad kroppssammansättning reagerar äldre dessutom annorlunda på medicinsk behandling. Enkla mediciner som ögondroppar för starr kan ge biverkningar som fall, förvirring och hallucinationer. Tyvärr brister kunskaperna i geriatrik inom vårdyrkena. En anledning till att geriatriken är lågt prioriterad inom läkarutbildningen är att ämnet tyvärr har låg status. Vid en inventering av läkarutbildningen som gjorde 2004 hade hälften av lärosätena undervisning i geriatrik som motsvarade mindre än en veckas studier. När en uppföljning gjordes hade situationen förbättrats totalt sett, men fortfarande var andelen låg. Särskilt gäller det utbildningen i och som endast hade geriatrik. Även inom sjuksköterskeutbildningen skulle undervisningen i geriatrik behöva förstärkas. Bristerna i geriatriska kunskaper får allvarliga konsekvenser för äldres hälsa och är dessutom samhällsekonomiskt kostsamma. Det finns tydliga exempel på att sjukvården för äldre inte håller måttet. En indikator på bristerna är överförskrivning av läkemedel. Forskning visar att en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. Det är inte acceptabelt. konstaterade i en rapport att den geriatriska kunskapen var relativt låg bland svenska läkare, vilket är oroväckande i ett samhälle där vi blir allt äldre. menade att den geriatriska kunskapen hos läkare skulle uppmuntras och rekommenderade bland annat en formell geriatrikkurs i universitetens läkarutbildning. Med tanke på den demografiska utvecklingen där allt fler blir allt äldre är det viktigt att snabbt komma till rätta med bristerna i geriatrisk kunskap bland läkare och sjuksköterskor. Eftersom det tar tid för en utökad undervisning i läkarutbildningen att få reellt genomslag i vårdresultaten är skyndsam förändring än mer påkallad. När läkare och sjuksköterskor efter fullgjord utbildning är ute i vården krävs det också bättre och tydligare karriärvägar som kan uppmuntra fler till specialisering inom geriatrik.
mot · H2021335 · 2014-11-07 00:00:00 — Upprustning av de statliga vandringslederna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra ett arbetsmarknadsprojekt som säkerställer att de statliga vandringslederna rustas upp. De statliga vandringslederna är mer än geografiskt utstakade gångstigar. De är en del av vår gemensamma kulturskatt – en del av ett arv som vi har ett moraliskt ansvar att förvalta, utveckla och värna. Situationen är tyvärr av den arten att det saknas över 100 miljoner till underhåll av det statliga systemet av vandringsleder i fjällen enligt en översyn som gjorts av . För att kunna upprätthålla en bra standard krävs att ledmarkeringar, broar, spänger och informationsskyltar rustas upp. Om inte detta sker riskerar vandringslederna att gradvis försvinna. Stigar växer igen och själva strukturen som håller ihop vandringslederna luckras upp – något som inte minst innebär stora risker för ovana vandrare. Rent säkerhetsmässigt är en upprustning ett måste. Rent moraliskt faller ansvaret lika tungt. En metod, vars huvudsakliga mål är att säkerställa en upprustning som uppfyller de nödvändiga kriterierna, vore att ge arbetslösa ungdomar en möjlighet att jobba med vandringslederna. Det vore ett bra sätt att skaffa arbetslivserfarenhet som utfallet kommer alla till gagn. En form för detta kan vara att arbetet utförs inom ramen för ett arbetsmarknadsprojekt där friskvård utgör en central komponent. Detta projekt bör ligga under statens finansieringsåtagande. Genom att rusta uppvandringslederna värnar vi en viktig del av vårt lands historia. Vi säkerställer att fler ges möjlighet att på nära håll se och uppleva vårt lands underbara natur, som vi tillsammans når flera positiva hälsoeffekter.
mot · H2021336 · 2014-11-07 00:00:00 — En översyn av skyddsjakten och licensjakten på varg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skyddsjakten och licensjakten på varg. Det finns och ska finnas plats för de stora rovdjuren att leva i . är det viktigt att rovdjursstammarna utvecklas på ett sådant sätt att inte möjligheterna att bo och verka på landsbygden försämras. Det samlade rovdjurstrycket i och övriga är stort, vilket påverkar fäbodbruket och jakten i området. gav regeringen sitt svar på motiverade yttrande angående den svenska licensjakten på varg som av kommissionen ansågs vara oförenlig med skyldigheter enligt artiklarna 12 och 16 i Europeiska unionens art- och habitatdirektiv. Den viktigaste förändringen som skedde till följd av yttrande, och som framgår av regeringens svar, var att ett tillfälligt uppehåll för licensjakten infördes . Den ersattes då med en utökad skyddsjakt. och skyddsjakt överklagades besluten och jakten stoppades. Skyddsjakt handlar om att skjuta av specifika skadegörande djur, och då gäller det att agera snabbt. Det krävs även tydliga befogenheter för lokala viltvårdsdelegationer som lägger fram förslag. Det är av största vikt att det finns en balans mellan rovdjur, bytesdjur och människor. Att så är fallet har stor betydelse för näringar som fåruppfödning och fäbodliv, men också för jakt och jaktturism. En kontrollerad vargstam är också viktig för att stävja illegal jakt och inte minst för att invånarna ska känna sig trygga. Det är betydelsefullt att den lokala viltvårdsdelegationen och är lyhörda för behovet av skyddsjakt på varg. För att kvalitetssäkra både licens- och skyddsjakt på varg bör kriterier slås fast med tydliga och korta handläggningstider samt lokalt anpassade mål för verksamheten. Rovdjurstrycket i bör minskas och handläggningen av skyddsjakt bör kunna ske snabbare . skadas och dödas flera hundar i Gävleborgsområdet av varg. Även katter har rapporterats försvunna. I har nära 400 vargobservationer bokförts på sida ”Rovobs”. Detta är observationer som bör tas på största allvar. En orsak att vargen letar sig till tamdjuren kan vara den stora björnstammen vilket påverkar bytesdjurens antal, och det kan misstänkas att bytesdjuren blir för få till det höga rovdjurstrycket. Det bör ske en snabb hantering och möjlighet att lättare få tillstånd för skyddsjakt.
mot · H2021337 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnskatten. Värnskatt är namnet på en extra statlig inkomstskatt som infördes . Vid införandet var tanken att skatten skulle vara tillfällig, max , men den har visat sig bli mycket seglivad trots att den inbringade av statens skatteintäkter. Intressant är också att det finns omfattande forskning som visar att dagens värnskatt kan tas bort utan att statens skatteintäkter skulle minska. Denna uppfattning har framförts i men också i rapporter från , utvärdering (IFAU) och Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi (). Man kan ju naturligtvis undra varför statens skatteintäkter inte ökar då skattenivån höjs men olika experter menar att de höga skattesatserna påverkar vårt beteende. Detta var ju också ett av motiven vid alliansregeringens införande av jobbskatteavdragen – en reform som fick stort gensvar bland arbetskraften och som har bidragit stort till arbetslinjen och ökade skatteintäkter. Regeringen har bland annat aviserat att jobbskatteavdragen ska trappas av för inkomster . Enligt en artikel i () möttes de presenterade skattehöjningarna av ”svidande kritik” i den korta remissrunda som förevarit och många remissinstanser har uttryckt stor oro för att jobben ska bli färre. Då det gäller värnskatten menar regeringen att den ska finnas kvar, men detta i kombination med den avtrappning av jobbskatteavdraget som ska bli för personer som tjänar , innebär att marginalskatten för den gruppen höjs från (i högskattekommuner). Det är inte rimligt. I synnerhet som vi redan är det land i EU, och i världen, som har högst marginalskatter. menar också att skattehöjningarna kommer att få en klart negativ effekt genom att de skickar signaler till presumtiva studenter om att det kommer att löna sig ännu sämre än att utbilda sig. Detta blir kontraproduktivt. Den dubbla straffbeskattningen i form av värnskatt och sänkta jobbskatteavdrag för de som tjänar mer än /mån, och de höga marginalskatteeffekter detta innebär måste därför stoppas. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att värnskatten behöver avvecklas om så kan ske inom ramen för en ansvarsfull ekonomisk politik. Detta bör ge regeringen tillkänna.