mot · H102Fi12 · 2014-04-29 00:00:00 — Det bör nämnas att trots att styrningsberedningen (SOU 1988:20) konstaterade brister i det dåvarande systemet, så avrådde den också från en kommunalisering. vet vi att styrningsberedningens farhågor besannats. konstaterar i sin tur att andelen obehöriga lärare i skolan har ökat som en följd av kommunaliseringen. Ett av de största problemen med kommunaliseringen är dock att dagens skola blivit alltmer ojämlik och segregerad. Det går inte att komma ifrån att den kommunala ekonomin spelar en avgörande roll när det gäller tilldelningen av resurser till skolan. En rik kommun med ett bra skatteunderlag har naturligtvis lättare att satsa på skolan än en utflyttningskommun med ett sviktande skatteunderlag. Detta innebär således att barn får olika kvalitet på sin utbildning beroende på var i landet de bor. Att tala om en likvärdig skola i en sådan situation är inte hållbart. Till detta kommer att kvaliteten i den svenska skolan försämrats avsevärt, vilket både och olika internationella undersökningar tydligt visar. Det är således ambition att åter låta staten ta över huvudmannaskapet för den svenska skolan. Det fria skolvalets första steg togs 1990 då det blev möjligt för en elev att söka till en annan skola än den som låg närmast hemmet. Elever i skolans närhet hade dock förtur och andra elever fick börja endast i mån av plats; i annat fall var de tvungna att söka sig till en annan skola. stimulerades skolorna att skapa olika pedagogiska inriktningar och profiler. Den socialdemokratiska regeringens syfte med dessa båda förändringar var att inom det offentliga skolsystemets ramar möta en ökad efterfrågan på pedagogiska alternativ. Det fria skolvalet och friskolereformen har kommit att innebära både för- och nackdelar för den svenska skolan. Detta konstateras också i utredning Perspektiv på skolan – Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet . Friskoleförespråkare nämner ofta bara fördelarna, utan att ta upp de mycket allvarliga, och uppenbara, nackdelarna. En av nackdelarna som nämner är att elever drabbas hårt om friskolor går i konkurs, något som kommer att bli aktuellt när elevantalet minskar kommande år som vi har en kraftig ekonomisk recession i . För att komma till rätta med de problem som den svenska skolan brottas med vill vi förutom att förstatliga skolan ta fasta på friskolereformens ursprungliga intentioner och i likhet med det system som råder i skapa ett friskolesystem där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser ge – t.ex. en viss pedagogisk profil eller språkinriktning – för att en friskola ska få tillstånd att starta upp sin verksamhet. Det handlar inte om att vara för eller emot friskolor, utan om att hitta en väl fungerande balans, vilket vi inte har . 10.3 Avknoppning och vinstuttag uppmärksammades ett fenomen kallat avknoppningar inom skolsektorn. Avknoppning som begrepp är något otydligt, men innebär vad gäller skolsektorn i korthet att en skola eller förskola överlåts till exempelvis personalen i ett riktat erbjudande, utan konkurrens och utan transparens. Personalen driver den sedan vidare i samma lokaler, ofta med liten eller ingen förändring av själva skolverksamheten som sådan. Frågan om valfrihet och konkurrens får inte bli ett självändamål, vilket tycks vara fallet vid avknoppningar. I stället borde mer fokus läggas på hur vi höjer den svenska skolans resultat och hur vi ökar likvärdigheten. Vidare menar vi att det inte bara är förkastligt att en kommun gynnar enskilda genom att sälja ut egendom till underpris utan upphandling, utan även irrationellt och oetiskt. Vi menar därför att det i lag ska införas ett förbud mot s.k. kommunala avknoppningar. Frågan om friskolor ska få ta ut vinst ur verksamheten har kommit att bli alltmer omdebatterad, detta inte minst sedan flera larmrapporter har visat på svåra missförhållanden i friskolor som tillåter vinstuttag. skriver att det är förekomsten av vinst som sänker lärartätheten, varpå det konstateras att friskolor som tillåter uttag av vinst bl.a. har lägre lärartäthet och högre andel obehöriga lärare. Vi menar att i högre utsträckning ska följa den linje som gäller i övriga . går av alla sexåringar i förskoleklass. Det finns indikationer på att de barn som genomgår denna förberedande skolform får ett försprång gentemot de barn som inte gör detta. menar att den frivilliga förskoleklassen ska införlivas i och vara en obligatorisk del av , som då blir tioårig. Argumenten för ett genomförande av detta är många. Förutom att ge våra barn lika möjligheter, handlar det om att komma till rätta med en lång trend med sjunkande studieresultat. Vi tror att ett införlivande av förskoleklassen i där sexåringarna får möta behöriga lärare kommer att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. Detta är en nödvändig åtgärd för att kvalitetssäkra skolstarten, som det innebär att skolan ges möjlighet att fånga barnens behov i ett tidigare stadium och därmed försöka undvika senare problem med läs- och skrivsvårigheter. 10.5 Trygghet och studiero 10.5.1 Motverka regeringens sparbeting I regeringens höstproposition 2010/11:1 redogjordes planer för effektiviseringsvinster för att kunna göra stora besparingar på gymnasieskolan. drogs således in från gymnasieskolan och till 2015 är avsikten att spara in . Regeringens motivering till dessa besparingar är att elevantalet kommer att minska något framgent, samt att en utrensning av antalet utbildningslinjer genomförts. Besparingarna av ett minskat elevantal är dock små och mycket osäkra, detta då ett minskat elevantal på enskilda skolor inte alltid innebär färre lärare. Besparingarna av ett minskat antal utbildningsprogram är på många skolor obefintliga, då de inte berörs alls av denna reform. Därför delar inte bedömningen att det går att göra sådana dramatiska besparingar på skolan utan att kvaliteten och skolresultaten blir lidande. Vi väljer därför att återställa regeringens sparbeting. Kännetecknande för dagens skola är att elever förväntas lära sig på egen hand genom att själva söka information. Traditionella prov ersätts med redovisningar och olika typer av grupparbeten som det blir allt viktigare att lärande måste vara roligt. Lärarrollen har kommit att undermineras och i allt större utsträckning enbart utgöra en organisatorisk funktion som ska uppmuntra fria studier och fritt forskande. För de elever som tidigt kan ta ansvar, som kommer från studievana hem och som är studiemotiverade kan dessa studiemetoder fungera väl. Den kravlösa skolan riskerar dock att missgynna i första hand studiesvaga elever och barn med särskilda behov, eftersom dessa oftare behöver tydliga ramar och mål samt extra hjälp för att kunna prestera. Genom olika verktyg, såsom betyg från årskurs 4, en ökad satsning på barn med särskilda behov samt en återgång till en kunskapsinriktad skola, förbättras möjligheterna avsevärt att sätta in lämpliga hjälpinsatser och i ett tidigare stadium fånga upp och stötta elever som halkar efter. 10.5.3 Kunskapssatsning i svenska språket För att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda språkkunskaper. Därför är det av stor vikt att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid är svenska (skolor för nationella minoriteter undantagna). Språkets roll som kulturbärare och länk mellan generationerna kan knappast överskattas, varför skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål, antingen inom ramen för den ordinarie svenskundervisningen eller som tillvalsämne. Skolorna bör också generellt förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. 10.5.4 Trygghet i skolan För att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland eleverna samt för att avlasta lärarkåren, som tvingas ägna alltför mycket tid åt andra saker än ren kunskapsförmedling, vill genomföra en satsning på fler vuxna i skolan i form av framför allt fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer. Mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap ska motverkas genom ett aktivt agerande av lärare och skolledning. Vi vill betona föräldrarnas ansvar för sina barns uppfostran, varför det är av största vikt att även föräldrarna görs delaktiga i detta mycket viktiga arbete. Enligt en undersökning från har nästan var tredje lärare utsatts för våld eller hot om våld på sin arbetsplats. I själva verket handlar var tredje anmälan till om just skolan. En tidigare rapport från visar i sin tur att omkring hälften av landets lärare upplever att det blivit vanligare med hot och våld i svensk skola. Nästan var femte lärare oroas över att gå till sitt arbete på grund av våld och hot om våld. hänvisade de båda lärarförbunden till en undersökning som gör gällande att av lärarna tvingas att ta betydande lektionstid i anspråk för att lösa konflikter och för att försöka skapa trygghet och studiero i klassrummet. Runt om i vittnar elever om ett hårdare skolklimat där elever – företrädesvis flickor och unga kvinnor – utsätts för tillmälen och sexuella trakasserier. Unga män berättar i sin tur om rån, misshandel och en allmänt otrygg skolmiljö. Statistik från Barn- och elevombudsmannen visar att 45 000 skolelever från fjärde klass upp till gymnasiet uppger att de mobbas och trakasseras i skolan. I själva verket fördubblades anmälningarna om mobbning i skolan . Trots detta finns det ett stort mörkertal enligt Barn- och elevombudsmannen. Skolan är en arbetsplats, och eleverna har rätt att kräva en väl fungerande arbetsmiljö. Som ett led i detta arbete menar att elever som inte fungerar i skolsituationen ska kunna omplaceras – även mot den enskilda elevens och förälderns eller föräldrarnas vilja. vill införa någon form av specialklasser där elever med manifesta sociala problem hänvisas för kortare eller – detta för att på ett rimligt sätt påverka och korrigera dessa elevers beteende genom att ge dem rätt stöd, som övriga elever ges möjlighet till en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan till stor del också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv – från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer och värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar, och då framför allt gemensamma normer, värderingar och språk, är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolan bör därför betona kärnfamiljens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken samt inte minst den västerländska humanismens centrala betydelse i vårt samhälle. Det är av central vikt att skolan ger eleverna nödvändig kunskap om vikten av ett samhälle som genomsyras av sammanhållning, men även psykiskt och fysiskt välbefinnande. Ett led i det arbetet är att ge våra elever en naturlig relation till äldre generationer och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. Det kan exempelvis ske genom att det inrättas en s.k. klassmorfar på varje skola eller i varje klass samt genom att skolklasser ges möjlighet att besöka äldreboenden för att därigenom knyta kontakter över generationsgränserna. Våra äldre kan bli en värdefull resurs i skolan. Skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflexion kring etiska och moraliska frågor. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras – inte bestraffas. Vidare bör etik och moral betonas mer än , så att eleverna lär sig att samarbeta, visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. En viktig grundförutsättning för kunskapsinhämtning är att kroppen har nödvändigt bränsle i form av näringsrik mat. Vi vill från statligt håll hjälpa kommuner att förhöja kvaliteten på skolmaten. har som målsättning att få en så effektiv matchning som möjligt på arbetsmarknaden. Som ett led i vår strävan att skapa denna högre grad av matchning ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studievägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux. Många av landets skolor lider av dåliga inomhusmiljöer, vilket är ett problem för såväl lärare som elever. Dessa problem kan vara exempelvis fukt, dålig luftkvalitet, flimmerbelysning, akustikproblem eller stor risk för Legionella. I en rapport från och uppskattades upprustningsbehovet till . vill att staten tar ett större ansvar för landets skollokaler, och öronmärker en satsning på motsvarande hälften av det totala behovet, givet att kommunerna själva skjuter till den återstående hälften. anser att kulturen har en central plats i politiken och i samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och till för alla. Vi eftersträvar särskilt att göra kulturen tillgänglig för barn, gamla och personer med funktionsnedsättning. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen också är unik och värd att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre än mångkulturen och vi vill särskilt belysa dess betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhället vi lever i. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som vill befrämja en positiv samhällsutveckling. Vi sänker därför anslag som inriktas sig på mångkultur och samtidskonst. Dessutom minskar vi anslagen till organisationer som baseras på kön och etnicitet. Vi satsar i stället på insatser som är ägnade åt att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet. Vidare anser vi att det är angeläget att kulturen kommer så nära medborgarna som möjligt och stöder ansatser som syftar till att fördela kulturen mindre centraliserat och mer regionalt och lokalt. I detta ligger även satsningar på barn, unga och personer med funktionsnedsättning. Vi lägger även extra medel för att permanenta elitidrottsatsningen och vi tillskjuter medel till idrott för äldre. Anslagen till idrotten ska även inrymma pris- och löneomräkning. Inom kulturpolitiken vill vi prioritera att antal områden. 11.1 Kulturarvsfonden och kulturmiljön Som ett led i långsiktiga strävan efter att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet föreslår vi en kraftig utökning av stödet till bevarandet av kulturarvet och levandegörandet av den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Med inspiration från bl.a. vill vi därför inrätta en särskild fond dit privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Utöver att bidra med rena ekonomiska medel skulle en särskild kulturarvsfond också skicka en tydlig signal om att staten värdesätter den svenska nationens historia och kulturarv. Vi stärker även medlen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse. vill efter dansk förebild införa en speciell kulturkanon. En kulturkanon skulle kunna fungera som introduktion till det svenska kulturarvet och blåsa liv i den svenska kulturdebatten och flytta fokus från ifrågasättande av den svenska kulturens existens och från rotlöshet och i stället uppmuntra till ökad reflexion kring kulturarvet och dess betydelse för vårt samhälle. Liksom i ska en kulturkanon syfta till att lyfta fram de delar av kulturarvet som kan anses vara särskilt värdefulla eller särskilt betydelsefulla för formandet av den svenska identiteten och som vi därför vill bära med oss in . Vid urvalet av de verk som ska ingå bör de svenska medborgarna beredas möjlighet att vara delaktiga. 11.3 Digitalisering av filmarkivet I filmarkiven finns det många tusen äldre filmer som väntar på att bli digitaliserade, och det är bråttom. Det dröjer nämligen inte särskilt länge innan man inte kan köpa reservdelar till de analoga projektorerna längre och annan behövlig teknik blir snabbt obsolet och försvinner snart från marknaden. Vi välkomnar att regeringen insett problemet och i viss mån tillskjutit medel. Vi anser dock att det inte räcker och för att filmarkivet verkligen ska kunna komma i gång med sin uppgift anslår vi ökade medel för digitaliseringen. har varit ett kristet land i 1 . Ingen annan idé och institution har varit lika betydelsefull för formandet av den svenska kulturen som kristendomen och den . Bevarandet av det kristna kulturarvet är således en angelägenhet för alla. har via skrivelser och förstått att medlen som anslås för den kyrkoantikvariska ersättningen inte fullt räcker till för det behov som finns. Vi föreslår därför ökad kyrkoantikvarisk ersättning. Enligt vårt mål om mindre samtidskonst och mångkulturell konst prioriterar vi ned Statens museer för världskultur och . I stället vi vill satsa på stöd till museer som bevarar eller visar upp många skiftande delar av det svenska kulturarvet, såsom , Statens maritima museer, med , , Livrustkammaren och med Stiftelsen , , och . 11.6 Kulturarvsforskning och arkeologi Vi stärker medlen till . Dels återför vi anslag som tidigare tagits ifrån ämbetet, dels ska medlen gå till att stödja kulturarvsforskning samt till arkeologisk verksamhet som vi anser fått tillbringa i skymundan. Detta anslag syftar till ett första steg mot att lyfta upp arkeologin på dagordningen och för att minska risken för att arkeologisk verksamhet ska tvingas avbrytas . 11.7 Kultur för äldre Precis som vi anser det vara viktigt med tidiga möten med kultur är det vår mening att kulturen bör följa människan genom hela hennes liv. tillbaka står detta också klart för såväl regeringen som flertalet kommuner, och satsningar har genomförts för att som en del av det hälsofrämjande arbetet för våra äldre medborgare erbjuda kulturella aktiviteter. Det är glädjande att många av kommuner valt att införliva kulturverksamhet i äldrevården. är av åsikten att satsningen på kultur för äldre bör struktureras på nationell nivå och det är vår mening att vi med norsk förebild bör införa en bidragsfond för skapande äldreomsorg som skulle kunna hjälpa till att permanenta och lyfta kommunernas befintliga satsningar, på samma sätt som skolors kulturverksamhet förstärkts och nått helt nya nivåer tack vare Skapande skola. 11.8 Personer med funktionsnedsättnings rätt till kultur tror på tanken om att individen själv är den som bäst bör bestämma vilken kultur han eller hon vill utöva. Vi stöder åtgärderna att tillpassa icke-statliga kulturlokaler så att de blir åtkomliga för personer med funktionsnedsättning. Vi lägger även extra medel till detta. Då vi är av uppfattningen att alla individer själva vet bäst vilken kulturell utövning de föredrar tillskjuter vi även medel till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor så att organisationer som företräder ungdomar med funktionsnedsättning ska kunna äska medel för kulturella verksamheter som de själva väljer. Tanken är att medlen ska kunna täcka allt från till utomhusaktiviteter av eget val. Vi ser positivt på de satsningar som redan genomförts för att införliva kulturen i . Projektet har vuxit från att ursprungligen riktas enbart till högstadieelever till att numera omfatta hela . Bidrag har fördelats till hundratals skolor som via dessa medel kunnat ge sina elever tillfällen att uppleva fantastiska föreställningar och stärka sin kreativitet genom eget skapande och deltagande. Regeringen har aviserat att den ämnar utöka satsningen till att omfatta även förskoleklassen. Det är ett steg på vägen, men inte tillräckligt. Då även förskolan har ett kulturuppdrag i sin läroplan anser att även den bör införlivas i satsningen. 11.10 Satsning på idrotten För att ytterligare stärka den svenska idrottens internationella konkurrenskraft och ge oss nya framgångsrika idrottsstjärnor och förebilder som kan locka fler barn och ungdomar till idrottsrörelsen lanserades 2009 den s.k. elitsatsningen. Tyvärr beslutade regeringen att avsluta satsningen 2012. Vi menar att detta var ett felaktigt beslut och tillskjuter därför medel för att permanenta satsningen. Att säkra barns och ungdomars tillgång till idrott och fysisk aktivitet är en angelägen uppgift. Lika viktigt är det dock att göra detsamma för våra äldre medborgare. Vi vet att idrott och friskvård kan motverka många ålderssjukdomar, bidra till att förhindra fallolyckor och också bidra till att bryta den ensamhet och sociala isolering som många av våra äldre tyvärr lider av. Vi tillskjuter därför även medel till äldres rätt till idrott. Det är övertygelse att kärnfamiljen är den samlevnadsform som har bäst grundförutsättning att ge barnen en stabil och trygg uppväxtmiljö. är vi medvetna om att detta är en samlevnadsform som inte passar för alla och vill naturligtvis arbeta för ett fullgott samhällsstöd till alla samlevnadsformer där barn finns med i bilden. Vår ideologiska utgångspunkt är att öka familjernas valfrihet och oberoende gentemot det offentliga. För de flesta föräldrar innebär familjebildande en ekonomisk belastning i dubbel bemärkelse. Dels tillkommer kostnader för själva barnet, dels försvinner arbetsinkomster i form av lön då någon av föräldrarna ska ta hand om barnet . Ett samhälle med vettiga prioriteringar bör inte låta ekonomiska barriärer motverka barnafödande i ett läge där nativiteten redan är låg. ambition är att stärka föräldrapenningen i föräldraförsäkringen. Taket är redan så pass högt satt att de flesta inte kommer upp i det som det vore oklokt att öka antalet dagar, emedan även nyblivna föräldrar måste återvända till arbetsmarknaden. En förstärkning sker således smartast genom en höjning av ersättningsbeloppet. Jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen är en kostsam reform som syftar till att inskränka på familjernas handlingsfrihet. Det är uppfattning att föräldrarna själva ska få bestämma hur föräldrapenningen ska disponeras. Det utrymme vi skapar genom att avskaffa reformen kan bättre användas i andra, mer prioriterade, satsningar inom familjeområdet. De allra flesta hushåll som får bostadsbidrag är barnhushåll. Av landets 1 300 000 barnhushåll fick bostadsbidrag . I synnerhet är det barnhushåll med ensamstående föräldrar som främst uppbär bidraget. Denna kategori lever ofta med små marginaler. Vi avser förbättra den ekonomiska situationen för denna grupp genom att höja ersättningsnivån för bostadsbidraget. Vårdnadsbidraget kan betalas ut med maximalt och barn och syftar till att öka möjligheten för föräldrar att vara hemma med små barn mellan ett och . Bidraget är dock frivilligt för kommunerna att införa, vilket gör att långt ifrån alla småbarnsföräldrar ges möjlighet att nyttja det. Den maximala summan om ska också jämföras med kostnaden för en dagisplats, vilken uppgår till . Vårdnadsbidraget är alltså inte att betrakta som en kostnad, utan som en reform som ökar familjens valfrihet och oberoende gentemot det offentliga. vill vidareutveckla reformen, dels genom att lagstadga så att kommunerna måste erbjuda vårdnadsbidrag, dels genom att höja maximalbeloppet till och barn. dör omkring 900 barn i . Föräldrarna kan i samband med en sådan tragisk händelse ta ut vardera med tillfällig föräldrapenning. Precis som organisationen (Samarbete för Människor i Sorg) poängterar är detta långt ifrån tillfredsställande. Ofta kan det ta än så innan man förstått vad som faktiskt skett. vill utöka möjligheten att ta ut sorgpeng till en månad, vilket kanske inte heller är tillräckligt alla gånger men i vart fall ett steg i rätt riktning. Föräldrar som har förlorat ett barn får också svagare anknytning till arbetsmarknaden även efter förlusten. Den negativa sysselsättningseffekten uppgår till –2,för både män och kvinnor efter barnets död. Att samhället sluter upp bakom familjer i sorg är alltså inte enbart en fråga om empati, utan kan ses som en klok investering på .