ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021104 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en konsekvensanalys av en eventuell utbyggnad av elöverföring till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elområden. Svensk basindustri, företag i sin helhet och hushåll är beroende av tillförlitlig leverans av el till låga priser. Det är dessutom av största vikt att stärker sin konkurrensfördel gentemot övriga gällande reglerkraft, prisbild och tillförlitlighet. Vi ser nu en kraftig utbyggnad av förnybar energi i och dess negativa påverkan på de totala energipriserna och den fluktuerande obalansen i elnäten. Dessutom är investeringskostnaderna enorma. Osäkerheten på den europeiska energimarknaden är stor angående det totala investeringsbehovet, vem som i slutändan får betala och vad det får för konsekvenser för europeisk konkurrens. Svenska elkonsumenter måste få en tydlighet i hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser. Vi efterlyser att regeringen tar fram en långsiktig investeringskalkyl gällande det svenska elnätet. Osäkerheten på den europeiska energimarknaden gällande fluktuerande produktion och elpris påverkar även den svenska energimarknaden. Vi kan komma att tvingas att bygga ut den kontinentala överföringen av el, för att europeisk förnyelsebar energi är i nödvändigt behov av bl.a. svensk reglerkraft. Vi är positiva till en kontinental elöverföring men en utbyggnad av överföringskapaciteten behöver analyseras. För låg kapacitet kan hämma vårt eget behov av import/export och en fullt utbyggd kapacitet kan påverka elpriset negativt i . Vi ser att regeringen tar fram en konsekvensanalys gällande en eventuell utbyggnad av elöverföring till . så är indelat i fyra olika elområden. Bakgrunden till denna indelning är en anmälan från till efter att exporten av elenergi begränsats från till . De största farhågorna vid införandet av dessa elområden var att prisbilden i de olika områdena skulle snedfördelas med kraftigt höjda energipriser i elområde 4 där ett stort produktionsunderskott av el föreligger. med flera elområden så kan man konstatera att prisskillnaderna inte blivit så stora som befarades innan, men innebär en mer utsatt situation för elintensiva industrier och elkonsumenterna. Denna förändring innebär även att södra delen av i elområde 4 får finansiera investeringarna i större omfattning än tidigare genom högre elpriser – något som inte varit fallet tidigare, då det finansierats solidariskt. Vår uppfattning är därför att systemet bör ses över.
mot · H2021108 · 2014-11-07 00:00:00 — Förbjudande av religiösa attribut inom polisen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att poliser inte ska tillåtas bära religiösa attribut som exempelvis slöja eller turban. är det tillåtet för svenska poliser att bära religiösa attribut såsom slöja eller turban. skrev om att fått sin första polis med slöja. I samma artikel uttalar sig kanslichef och uttrycker att utvecklingen är positiv. Såhär står det i , FAP 178-1, som reglerar polisens uniformering, om religiös huvudbonad: 12 § Religiös huvudbonad i form av huvudduk, kippa eller turban får bäras till uniform. Huvudbonaden ska vara blå eller svart. beslutar efter samråd med anställningsmyndigheten och den enskilde om den närmare utformningen av huvudbonad som ska bäras av anställd vid en polismyndighet. Jag anser att detta är problematiskt både ur ett praktiskt och principiellt perspektiv. Själva betydelsen av ordet uniform är just ”en form”. Syftet med identisk och likformig klädsel är att signalera medlemskap i en specifik organisation. Genom denna signal markeras att ingen ska behöva tvivla på bärarens tillhörighet, lojalitet eller att den myndighetsutövning som bäraren utför till fullo avspeglar organisationen han tillhör. Detta är särskilt viktigt vid sådan myndighetsutövning som innefattar utövande av statens våldsmonopol och tvångsmedel: t.ex. polis och militär. Att utsättas för dessa myndigheters tvångsmedel innebär per definition en kränkning av en medborgares vilja och frihet. I samband med sådana insatser är det därför särskilt viktigt att medborgaren inte hyser några som helst tvivel om att myndighetsutövaren och tvångsmedlet används som rättsstatens förlängda arm och inte p.g.a. övriga lojaliteter till t.ex. en religion eller en politisk ideologi. Det är förmodligen otänkbart för de flesta att enskilda poliser skulle bära politiska markörer i sin tjänsteutövning. Av samma anledning bör inte heller poliser tillåtas att bära religiösa markörer. Om en polis, som den i slöja, väljer att bära ett religiöst attribut på ett uppseendeväckande synligt sätt, blir detta en tydlig markering till medborgaren denne möter i sin tjänsteutövning om att polisen är mer än bara polis och att denne också hyser andra lojaliteter. Denna markering kan få en medborgare att uppleva att denna blir orättvist behandlad och kränkt just p.g.a. polisens andra religiösa eller politiska tillhörighet. Det är ett avsteg ifrån svensk kultur och polistradition. Den kan också väcka fruktan och misstanke hos någon som t.ex. ursprungligen flytt ifrån ett annat land där statens våldsmonopol och religiösa förtryck går hand i hand. Slutligen kan man också fråga sig om en person som är så extrem i sina åsikter, att denne inte kan finna sig i att inte bära en religiös symbol, verkligen är passande som polis från första början. På grund av dessa orsaker anser jag att svenska poliser inte bör tillåtas bära religiösa attribut. [1] ”, , är första polis som bär slöja”, publicerad 5/12 2011 på .
mot · H2021110 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga spartanska fängelser anpassade efter personer som antingen ska utvisas efter dom eller som har fått riktigt livstidsstraff. Till stor del p.g.a. uppluckring av gränsskyddet har utländska ligor fått möjlighet att härja på brottsturnéer i vårt land. är svensk kriminalvård mycket kostsam. Det är i sig inget konstigt med det – vi är ett väl utvecklat i-land och utvecklad är därför även vår kriminalvård. Det konstiga uppstår när utländska medborgare, som kommit hit för att begå brott, döms för brott och avtjänar straff i miljöer som ofta kan vara av högre standard än vad de själva är vana vid i sina hemländer. Detta skapar inte precis incitament för att inte återvända hit på ytterligare en brottsturné. Jag anser att kriminalvård ska vara human men att den måste anpassas efter verkligheten. Jag vill därför att regeringen återkommer med ett förslag om att bygga en ny form av medborgare som ska utvisas, avvisas eller väntar på beslut om sådan åtgärd. Denna nya form av kriminalvårdsanstalt ska vara human men spartansk – mat och husrum ges, men i övrigt inga former av ”fängelselyx” – d.v.s. ingen hög standard eller några rehabiliteringsåtgärder. Även de som dömts till riktiga livstidsstraff i enlighet med förslag, bör förläggas till dessa mer spartanska faciliteter, som ändå självfallet ska ha god säkerhet. Fördelarna med sådana förvaringsutrymmen är flera: De blir billigare att bygga och billigare i drift, därmed kan vi ha fler platser till lägre pris. Då standarden kommer att vara spartansk kommer det också bli mindre attraktivt att sitta inlåst. Skattepengar slipper gå till personer som ändå inte kommer att finnas i landet efter avtjänat straff alternativt aldrig kommer ut. Förslagsvis ska de förvaringsplatser som är ämnade för utländska medborgare ligga innan eller i närheten av gränspassager för att underlätta och effektivisera hanteringen av av- och utvisade eller de som väntar på beslut.
mot · H2021111 · 2014-11-07 00:00:00 — Medborgarskapskrav för rösträtt i lokala val beslutar om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar enligt nedanstående lagförslagsändring. beslutar om ändring i kommunallagen (1991:900) enligt nedanstående lagförslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utföra de eventuella följdändringar i andra lagar som krävs på grund av ändringarna enligt punkt 1 och 2 ovan. Dagens valsystem tillåter att icke-svenska medborgare röstar i kommunala och regionala val. Dessa rättigheter regleras i lag (1994:692) om kommunala folkomröstningar samt kommunallagen (1991:900). Att de som inte ens är svenska medborgare ska ges sådant inflytande, även om det bara är lokalt, är oacceptabelt. Det borde vara en självklarhet att endast de som fått svenskt medborgarskap har rätt att bestämma landets riktning . Att man ges rösträtt bara för att man råkar ha varit folkbokförd i i följd är ingen rimlig motivering. Medborgarskapet förtjänar att ha en högre status än vad det har och genom att förbehålla rätten att avgöra den politiska inriktningen på vårt land, både på lokal och på nationell nivå, till dem som är svenska medborgare, säkerställer vi också att framtid avgörs av svenska medborgare. Detta är en viktig princip. Därmed vill vi att kommunallagen (1991:900) ändras enligt följande i paragraf 2 (följt av eventuella följdändringar i andra lagar som behöver göras): 2 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och 1. är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2. är medborgare i eller , eller 3. för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före valdagen. Lag (1997:166). Ändrad gm SFS 1997:166, ikraft 2 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och är medborgare i . Lag (1994:692) om kommunala folkomröstningar ska ändras enligt följande: 5 § Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har den som är folkbokförd i kommunen, senast för folkomröstningen fyller och 1. är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2. är medborgare i eller , eller 3. för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före dagen för folkomröstningen. Rösträtt vid folkomröstning i ett landsting har den som har rösträtt vid folkomröstning i en kommun inom . Lag (2002:250). 5 § Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har den som är folkbokförd i kommunen, senast för folkomröstningen fyller 18 och är medborgare i . Rösträtt vid folkomröstning i ett landsting har den som har rösträtt vid folkomröstning i en kommun inom . Lag (2002:250).
mot · H2021113 · 2014-11-07 00:00:00 — Rekommendera kommuner att införa den s.k. Rättviksmodellen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rekommendera kommunerna att införa den s.k. Rättviksmodellen. Regeringen bör tillsätta en utredning som ser över var gränsen går för tillsyn och hur den kan bli enhetlig och harmoniseras mellan kommunerna. Inga tillsynsavgifter utan tillsyn. Företag ska inte behöva betala för kontroller som aldrig äger rum. Företag som sköter sig ska inte behöva betala lika mycket för tillsyn som företag med bristande rapportering och underlag.
mot · H2021114 · 2014-11-07 00:00:00 — Mer bindande nationella riktlinjer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att göra de nationella riktlinjerna mer bindande. En av grundstenarna för den svenska hälso- och sjukvården i är att minska ojämlikheten så att vård kan ges till alla på lika villkor, något som man kämpat med . De nationella riktlinjer som tagit fram för hälso- och sjukvård, , hälsoskyddet och smittskyddet bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet, vilket vi ser som en självklarhet. Det är däremot som så att dessa riktlinjer endast bör följas, något som vi inte finner skäligt. Det behövs en tydligare nationell reglering av den svenska hälso- och sjukvården för att denna ska bli mer jämlik. Genom att göra kraven på de nationella riktlinjerna mer bindande skulle detta innebära att samtliga måste leva upp till samma krav. Det ska inte vara så att en familj får hjälp som en annan inte kan få för att de bor på olika orter, där huvudmannen har en annan uppfattning om riktlinjerna. Då de nationella riktlinjerna bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet ser vi inga hinder för att göra dessa mer bindande och anser därför att regeringen bör utreda möjligheterna till att genomföra detta. Per Ramhorn (SD)
mot · H2021115 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett sörjandestöd för föräldrar som mister sitt eller sina barn. dör ungefär 900 barn i . Cirka hälften av dessa dör i samband med födseln. I de fall detta händer kan modern då ta ut av föräldraförsäkringen. Om ett barn däremot dör senare i livet kan föräldrarna ta ut vardera med tillfällig föräldrapenning. Dessa kan också kombineras, dvs. att modern kan ta ut om barnet dör vid födseln och pappan i tillfällig föräldrapenning. Om dödsfallet leder till att föräldrarna får nedsatt arbetsförmåga, finns möjligheten till sjukpenning. Vi anser dock inte att man i sin värsta av alla sorger ska behöva gå igenom en utdragen process med för att kunna stanna hemma som sjukskriven. Ingen som inte själv har varit med om en så tragisk händelse kan möjligen veta hur det känns att förlora ett barn. Därför vill vi inrätta vad vi kallar för sörjandestöd. Detta innebär att varje förälder erhåller en lagstadgad rätt att vid händelse av att hans/hennes barn i åldern med avlider, får vara hemma i en månad med SGI (). Detta skulle inte påverka nuvarande system, utan erhållas efter nuvarande möjligheter till tillfällig föräldrapenning. Enligt skulle förslaget uppskattningsvis kosta staten . Det är för oss som ett familjevänligt parti en självklarhet att en sådan möjlighet borde finnas och vi hoppas att förslagets ringa kostnad får de övriga partierna att ställa sig bakom motionen. Detta vill vi att tillkännager för regeringen. Per Ramhorn (SD)
mot · H2021116 · 2014-11-07 00:00:00 — Fler utbildningsplatser för läkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka anslaget till utbildningsplatser för läkare. förutsåg flera organisationer en framtida läkarbrist, däribland tunga organisationer som SCB, och . Trots att dessa tunga instanser varnade för en framtida läkarbrist valde att minska antalet medicinska utbildningsplatser från 900 till nära hälften, efter ett intensivt lobbyarbete från . Resultatet är att vi saknar närmare 1 000 färdigutbildade läkare på grund av denna omotiverade nedskärning av antalet utbildningsplatser för läkare. För att motverka den akuta läkarbrist som uppstått efter denna nedskärning har ett stort antal utländska läkare anställts i vårt land, vilket i vissa fall inneburit språkproblem och feldiagnostiseringar. Vidare har antalet stafettläkare blivit allt fler, med stora kostnadsökningar för flera landsting som följd. SVT Rapport kunde till exempel rapportera att på spräckt budgeten för stafettläkare på , samt att man var uppe i en kostnad på hela . hade man på och i spenderat mer pengar på stafettläkare än vad man hade gjort . vill därför att regeringen tillskjuter ytterligare , för att utöka antalet utbildningsplatser för blivande läkare och därmed avhjälpa den brist på läkare som föreligger i vårt land. Per Ramhorn (SD)
mot · H2021117 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av möjligheten att införa en tidsgräns för språktolk. Vi anser att det svenska språket är nyckeln in till det svenska samhället. Men det är inte försvarbart att personer som bott i detta land tio, femton och till och med använder sig av språktolk. Vi förstår och accepterar att språktolk måste finnas för de som är nyanlända och har bott i . Vi tycker däremot att det är en moralisk skyldighet att lära sig språket i det landet man har valt att bosätta sig i. Vi tycker att en rimlig gräns borde sättas att efter man bott i har man haft tillfälle att lära sig det svenska språket. Är inte så fallet får man bekosta detta på egen hand. Vad det gäller personer som av medicinska skäl har tappat sin förmåga att uttrycka sig på sitt nya språk får självklart undantag göras. Denna motion är inte särskilt kontroversiell då vi tycker det är en skyldighet att man lär sig det svenska språket så fort som möjligt. En femårsperiod är en rimlig gräns att kräva att man behärskar det svenska språket. Detta är ett sätt för oss att ställa krav på en motprestation mot de som kommit till vårt land och nyttjar det svenska systemet.
mot · H2021118 · 2014-11-07 00:00:00 — Införandet av ålderslärare i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ålderslärare på alla grundskolor. Anledningarna till att införa ålderslärare är många men några av de viktigaste punkterna är arbetsbelastningen och legitimeringen på de betygssättande lärarna. Enligt en rapport från och i samtal med dem om hur skolan i ser ut. Sammanfattningen av denna rapport kan man klargöra i några punkter: Lärarnas nuvarande utbildning på högskolorna/gymnasium/grundskolor är alldeles för låg. Både vad det gäller det pedagogiska, kognitiva, och ledarskapsutbildning. En stor reform måste genomföras där vi återinför ett grundkrav för att kunna söka till lärarutbildningen. Arbetskollegiet i läroverk och skolor kan inte upprätthålla god kvalitet på utbildningen vilket visar sig i elevernas betyg på grund av all administration, elevers utåtagerande, dåligt stöd från skolledare, som måste lägga mer fokus på det ekonomiska än det pedagogiska. Förstatligande av skolan är ett måste då kommunerna inte har det kunnande som behövs för att bedriva skolenheter. Det bör finnas långsiktiga mål och politisk konsensus över skolans uppgifter samt att det skall fungera och med tydliga förväntningar och återrapporteringskrav. Det bör finnas tydlig ansvarsfördelning och en översyn över alla enheter som är kopplade till skolväsendet samt deras myndighetsfördelning. Man kan alltså se att det nuvarande skolsystemet inte kommer att överleva om alla dessa förändringar skall göras utan resursökningar. En av de allvarligaste bristerna som kommer att finnas är avsaknaden av betygssättande lärare. Om vi då låter ålderslärare med lång gedigen erfarenhet men kanske inte energin att möta elever axla uppgifterna: stöd och år nya lärare på riktigt behjälplig vid betygssättning och behjälplig vid rättning i de ämnen som personen har kunskap inom (vilket gäller lärare med mestadels utbildning : års reform som ger att de har bred kompetens) Framtagande av pedagogisk materiel till elever som har svårigheter att ta till sig information från den vanliga undervisningen Samt säkert en massa andra saker som kan tillföras tills deras tjänst. Ur elevperspektiv så är detta mycket bra då undervisande lärare och rättande lärare inte är samma person och på så sätt försvinner en del av beroendeställningen. Invändningar är att eleven är ju inte bara vad som skrivs på prov utan även i klassammanhang men detta löses genom att åldersläraren vistas ju i klassen. Att efter en lång karriär få avsluta med äran i topp och dela med sig av den erfarenhet som man tillförskansat sig borde vara en självklarhet.
mot · H2021119 · 2014-11-07 00:00:00 — Införandet av en lägsta gräns för antagning till lärarutbildningarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av möjligheten att införa en fast lägsta gräns för antagning till lärarutbildningarna. Alla PISA-värden sjunker, lärare som byter yrke i strömhopp, mobbingen och kränkningarna i skolan ökar osv. Någon sorts lägsta gräns måste införas för att antas på lärarutbildningen. För att kunna sköta ett så viktigt uppdrag och säkerställa att skolan uppfyller sina mål krävs mycket god ledarskapsförmåga, kognitiv och pedagogisk kunskap. Genom en lägsta gräns vinner vi två saker. En höjning av statusen och säkerställandet att lärare har den kompetens som krävs för lärarutbildningen Trygghet för alla lärare att alla kolleger har en grundnivå av utbildning som säkerställer god utbildning för kommande elevkullar I media kan man läsa att det krävs 0,05 på högskoleprovet för att komma in på lärarutbildningen i . Som jämförelse kan nämnas att genom att kryssa enbart svarsalternativ A på alla frågor så uppnår man 0,4 på högskoleprovet. Det kan inte fortsätta på detta vis med denna nedmontering av den svenska skolan. Detta är inte enskilt den enda lösningen utan bara en del av den.
mot · H2021120 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort möjligheterna till undantag från reglerna om legitimation och betygssättning i fråga om lärarlegitimationen. Enligt beslut ska endast lärare och förskollärare som har legitimation få anställas utan tidsbegränsning. Trots detta har flera lärargrupper undantagits från kravet på lärarlegitimation. Det är viktigt att poängtera att ett av huvudmålen med skol- och utbildningspolitik är att skapa en likvärdig och rättvis skola. Därför är vi mycket tveksamma till att vissa lärargrupper tillåts undervisa utan tidsbegränsning, även i de fall det saknas legitimation. Vi har förståelse för att det kommer att vara svårt att hitta legitimerade lärare med rätt kompetens inom vissa delar av skolväsendet, inte minst lärare som undervisar i modersmål eller yrkesämne. Att man valt att bygga in flera undantag i det nya systemet är dock inte hållbart, då vi ser dessa undantag som ett hot mot den likvärdiga och rättvisa skolan. uppfattning är att inga undantag från kravet på legitimation ska tillåtas, annat än under en kortare övergångsperiod. Därför menar vi att denna möjlighet ska tas bort. Vidare är vi starkt kritiska till att lärare i modersmål och yrkesämnen ska få sätta betyg även i de fall det saknas legitimation, av samma skäl som framförs ovan. Därför menar vi att även denna möjlighet ska tas bort.
mot · H2021121 · 2014-11-07 00:00:00 — Gemensamt it-system för alla landsting tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att införa ett gemensamt it-system för alla landsting i . Landstingen har inte den goda kontroll som vore önskvärt över de olika köerna som bildas runt om i landstingen varken för nybesök eller återbesök. Utifrån erfarenhet från så finns det ett mycket bättre kontrollsystem att tillgå. Vi skulle även kunna utveckla det schweiziska systemet som finns, med införandet av personliga dosor kopplade till en gemensam gps. Tänk att alla i sjukhuset lätt på skärmen kan se var köerna finns, ungefärlig tid för patienterna och var samma åkomma snabbare kan behandlas i ett närliggande sjukhus för dem som har möjlighet att resa. Fördelarna och möjligheterna är oändliga.