ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021296 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny bro över bör få en höjd av för att sjöfarten i och ska kunna fortsätta utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att broöppningarna bör styras efter sjöfartens behov. har beslutat att bygga en ny bro över . Bron planeras i jämförelse med den befintliga bron som är . Den befintliga bron ska ersättas . En lägre bro riskerar att störa sjöfarten på . För att säkra jobb och miljö i och måste en lösning till vad gäller den nya bron över . Det behövs en högre bro med seglingsfri höjd på för att trygga Vänersjöfarten. Vänersjöfarten innebär miljövänliga transporter och ger en möjlighet till företagsutveckling. Även näringslivet stödjer en högre bro. Det här är en viktig fråga för utvecklingen av företag och jobb i hela . En ökning av Vänersjöfarten kan också innebära att fler båtar från kan ta sig in i . En lägre bro som planeras kommer innebära långt fler broöppningar som kommer ge störningar både i kollektivtrafiken och båttransporterna på . Utveckling av miljövänliga transporter i regionen, genom Vänersjöfarten, och den företagsutveckling som kommer med en sådan utveckling måste prioriteras varför regeringen bör se över beslut att bygga en ny, lägre bro över . Förutom att se över på vilken höjd bron byggs är det också viktigt att regeringen ser över hur bron styrs. Min uppfattning är att bron ska styras av en oberoende part eftersom ett sådant viktigt regionalt och nationellt intresse är beroende av skötseln och det är viktigt att det är sjöfartens behov som styr broöppningarna.
mot · H2021297 · 2014-11-07 00:00:00 — Stopp för obevakade järnvägsövergångar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt stopp för obevakade järnvägsövergångar. Obevakade järnvägsövergångar är ett inslag av en oaktsam inställning till hushållandet av våra gemensamma resurser. I klartext: annat prioriteras före trafikanternas säkerhet vid järnvägsövergångar, vilket får till följd att människor förolyckas eller dör bara för att de försökte passera en järnväg. Med dagens tysta snabbtåg i kombination med övergångar placerade i kurvor kan vem som helst bli överraskad över ett inkommande tåg. Som ett led i den uttalade nollvisionen vad gäller dödsfall i trafiken bör därför staten säkerställa att alla obevakade övergångsställen i järnvägstrafiken tas bort för att ersättas med en bevakning med signaler och bommar. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021298 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att befria alla privatbilister från avgift på i . Trots att en riksdagsmajoritet fanns för att förhindra broavgifter i och ändrade sig alla partier utom SD i frågan om att förhindra en broavgift för att färdas på . Ett sådant beslut måste anses vara ytterst provokativt i ett läge där skattebetalarna lokalt, trots att Europavägarna i huvudsak är statens ansvar, var med och finansierade brobygget. Den reella sanningen i detta fall handlar föga förvånande och tragiskt nog om att de svenska partierna fullt ut valde att anpassa sig efter EU:s vilja. Således har även denna fråga avgjorts av någon annan än de svenska väljarnas representanter. En sådan utveckling kan inte tillåtas fortgå. Därför bör fatta ett principbeslut om att statliga Europavägar och broar ej avgiftsbeläggs oavsett vad EU dikterar. Infrastrukturen bör istället i första hand finansieras via vägskatten och bestämmas utifrån svenska intressen av representanter för det svenska folket. Den förra regeringens beslut gällande E4 bör därför möjligen rivas upp och broavgiften avföras. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021299 · 2014-11-07 00:00:00 — Indraget bistånd för länder som inte tecknar återtagandeavtal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i huvudsak neka länder som inte tecknar återtagandeavtal i enlighet med svenska önskemål bistånd. En grundförutsättning för att kunna upprätthålla en fungerande och hållbar asylpolitik är att flyktingar utan permanent uppehållstillstånd, när situationen så medger, också förväntas återvandra till sitt forna hemland. Men då viljan att återta medborgare bland världens konflikthärdar varierar måste det anses vara på sin plats att också ställer höga krav på de länder som vi har någon form av biståndsverksamhet gentemot. Arbetet för att tillförsäkra effektiva återtagandeavtal måste därför omgående intensifieras och garanteras. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021300 · 2014-11-07 00:00:00 — Begäran om lov från skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta kommunala utbildningsförvaltningar bedöma enskilda lovangelägenheter. Den nya skollagen säger att det är rektorerna och inte skolförvaltningarna som skall avgöra vad en så kallad enskild angelägenhet för att få lov från skolan är för något. Situationen medger således att enskilda rektorer kan definiera enskilda angelägenheter olika och detta utan att kunna påverkas av allmänhetens syn på saken. Skolplikten är förstås en viktig del av skolgången för att inte minst garantera en uppföljning av varje elevs skolgång, men detta borde inte under normala omständigheter behöva gå ut över enskilda familjers behov av umgänge. Därav bör skollagen justeras så att utbildningsförvaltningarna ges ansvaret att ta ställning till lovdagar från skolan istället för rektorerna. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021302 · 2014-11-07 00:00:00 — Översyn av tillsatser i mat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på ett övergripande och seriöst plan, via oberoende och statligt finansierade forskare, utreda tillsatsers effekter – i kombination eller enskilt – i livsmedel samt utifrån resultatet skyndsamt föreslå lämpliga åtgärder. I en mängd livsmedel tillförs en rad olika tillsatser. Vissa tillsatser kan kanske vara harmlösa åtminstone var och för sig, medan andra troligen förtjänar en ökad tillsyn för att tillse att konsumenterna inte riskerar onödiga risker. Särskilt bör den eventuella risken till mixen av tillsatser och de effekter tillsatserna leder till tillsammans med tillsatser från andra livsmedel utredas. Men det bör även utredas ordentligt vilka risker enskilda tillsatser som t ex smakförstärkare eller olika typer av sötningsmedel medför. För att garantera ett så pass gott resultat som möjligt bör fokus ligga på riskvärdering utifrån de instanser som inkommer med riskbedömningar utifrån rimliga utgångspunkter och utan hänsyn tagen till vad EU rekommenderar eller kräver. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021303 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påtagligt stärka konsumentskyddet i fråga om märkningen av förpackningsdatum på livsmedel. Livsmedelskontroller och regler om födoämnen tillhör en basal del av samhällets ansvarsområden. I detta ingår konsumentens rätt att känna trygghet och förtroende gentemot alla leverantörer och distributörer om att de varor konsumenterna väljer också har det innehåll och det packdatum som verkligen anges. För att uppnå denna vision behöver lagen och skyddet gentemot konsumenterna stärkas med ett uttryckligt krav från lagstiftaren om att den handlare eller producent som märker om eller felmärker packdatum på livsmedel också från samhällets sida får erfara kännbara och dryga sanktioner i form av höga bötesbelopp. På så vis kan dels konsumenternas trygghet öka, dels konkurrenssituationen förbättras, då det via ett stärkt regelverk gör det ekonomiskt ofördelaktigt för en handlare eller producent att fuska med varudeklarationerna. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021304 · 2014-11-07 00:00:00 — Införande av en författningsdomstol tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en nationell författningsdomstol. Kontrollen över det demokratiska systemet bör rimligen anses vara möjlig att effektivisera. Särskilt behövs ett utökat kontrollsystem för att ytterligare försäkra de svenska väljarna om att deras företrädare i riksdag också fattar beslut som är fullt förenliga med den svenska konstitutionen. Denna kontroll är särskilt viktig vid förändringar av grundlagen samt när EU föreslår maktöverföringar av inte redan överlämnad makt över landet. För att stärka demokratins funktion bör således en förvaltningsdomstol, möjligen liknande den tyska, införas i med behörighet och makt att upphäva beslut i om de anses strida mot författningen. Domstolens uppgift blir alltså att hjälpa politikerna att tolka författningen samt att garantera medborgarnas fri- och rättigheter gentemot den lagstiftande och exekutiva makten. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021305 · 2014-11-07 00:00:00 — Sänkta grundarvoden för riksdagsledamöter tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmana arvodesnämnden att sänka grundarvodet för riksdagsledamöter och att arvodessystemet för utskotten och bör ses över. Uppdraget som riksdagsledamot är på många sätt krävande och det är inte minst viktigt att politiken kan finna goda företrädare. För låga arvoden kan i den meningen begränsa möjligheterna för partierna att finna den nödvändiga kompetensen för att på ett förtjänstfullt sätt fatta avvägda politiska beslut. Därför krävs också en hög grundlön. Men i det fall där har hela 349 ledamöter till en förhållandevis liten befolkningsmängd samt då en stor del av det avgörande riksdagsarbetet sker i utskott och i , bör det anses som rimligt att grundarvodet för ett riksdagsuppdrag utifrån dagens nivåer kan minskas. Ett rimligt belopp skulle kunna vara ett grundarvode på 0,9 prisbasbelopp, vilket motsvarar av medellönen för svenska domare sett till statistiska uppgifter via SCB. En sänkning av grundarvodet bör därefter kompletteras med en översyn av arvoderingen kring ledamöter och utskottsledare i utskott och möjliggöra en rimlig arvodesfördelning sett utifrån ansvar och arbetsfördelning. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021306 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyldighet att genomföra folkomröstningar. Eftersom demokrati betyder folkstyre måste också folket ha makten att styra. sker detta genom en representation vald av väljarna, vilket i de allra flesta fall fungerar bra. Men ibland går ändå de folkvalda representanterna på tvärs med folkviljan i för dem stora och avgörande frågor. Därför måste den representativa demokratin kompletteras med möjligheten för väljarna att, oavsett vad de folkvalda anser, tvinga fram folkomröstningar. Förutsatt att av väljarna så kräver finns den möjligheten i kommuner och landsting. På nationell nivå saknas emellertid denna möjlighet, trots att har en avsevärt mer långtgående makt än de lokala och regionala församlingarna. Till det kan dessutom även 2/3 av fullmäktige avslå en begäran om folkomröstning – trots att av väljarna krävt att få rösta om enskilda frågor. För att ytterligare stärka demokratin bör dessa förhållanden ändras så att lokala folkomröstningar endast kan stoppas om 4/5 eller fler av fullmäktiges ledamöter röstar emot. Därutöver bör en regel om att av väljarna nationellt kan kräva en folkomröstning, förutsatt att inte 4/5 eller fler av ledamöter röstar emot. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021307 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av sjöfyllerilagen. infördes maxgränsen alkohol i blodet för att lagligt framföra en båt. Lagen gäller såväl motor- som segelbåt. Den gäller dock inte båtar och som går långsammare än . Syftet med lagen är implicit av altruistisk natur. Utgångspunkten är självklart att det, oavsett handling, är oacceptabelt att utsätta andra för fara. Att vara påverkad av alkohol eller andra substanser innebär i olika grad en nedsättning av omdöme, vilket genererar ett riskmoment med bäring på ens egen och andras säkerhet som icke annars skulle existerat. En mer specifik utformning av denna riskkalkyl är dock förknippad med en rad osäkerhetsfaktorer. När en riskbedömning konkret appliceras på frågan om ett specifikt beteende på sjön beror den på många faktorer, till exempel farledens bredd, antal båtar i trafik och väderförutsättningar. Ändringen i sjöfyllerilagen har sett utifrån denna kontext fått orimliga konsekvenser. Lagen blir ett trubbigt verktyg, då den verkliga problembilden i praktiken negligeras. De flesta olyckor sker nämligen från småbåtar som inte omfattas av ovan nämnda lag. De olyckor som emellertid inträffar kan ofta tillskrivas grovt sjöfylleri, alltså långt över gränsen på . Sambandet mellan ambitionen att minska dödsolyckor på sjön och lagens verkan är på grund av detta svagt. Det är dessutom viktigt att poängtera att olyckor på sjön generellt sett är få. Ett av huvudproblemen är att en förare av båt jämställs med förare av bil. Det är en jämförelse som haltar. Den typen av semiorganiserat fält, som bilförare normalt rör sig i, kännetecknas av ett betydligt större riskmoment, än förare av båt. En båt kan du köra hur långsamt du vill, det finns ingen väg med decimetermarginaler och mötande trafik att ta hänsyn till och marginalerna är mycket större på sjön än på land. Vidare finns det inget annat alternativ att färdas på vad avser sjön. Man kan varken ta cykel eller promenera som man kan på land. Det som borde vara centralt sett ur ett lagperspektiv är att markera mot vårdslöshet och individer som direkt utsätter sig själv och andra för fara. Den lag som implementerades uppfyller inte dessa kriterier och därför menar jag att en översyn av lagen bör göras skyndsamt.
mot · H2021309 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om småskalig vattenkraft. har ett stort antal småskaliga vattenkraftsägare hamnat i en mycket bekymmersam situation. Bakgrunden är att domstolsbeslut inneburit att deras anläggningar från till en annan anses olagliga. Fram tills har staten ansett verksamheterna lagliga men de är nu enligt länsstyrelsernas bedömning olagliga. Även föreslår att de småskaliga vattenkraftverken ska nyprövas. Det kan enligt vattenmyndigheternas gjorda beräkningar innebära administrativa kostnader på upp till 800 miljoner och fysiska åtgärder motsvarande 400 miljoner . Småskalig vattenkraft (effekt understigande 1,5 MW) står för av den totala vattenkraftsproduktionen och är fördelat på ca 1 700 verksamheter i landet. Det handlar om små verksamheter vars huvudsakliga syfte är att försörja den egna gården eller företaget. Dessa drivs av enskilda personer eller föreningar och bidrar också till att utveckla näringslivet på landsbygden. Den vattenkraftsägare som tvingas söka nytt tillstånd för en anläggning, som varit i drift , hamnar i en hopplös situation när de administrativa kostnaderna för processen riskerar bli dubbelt så stora som de faktiska för de miljöförbättrande åtgärderna. För en anläggning kan det handla om mellan en halv och i administrativa kostnader för en enskild prövning, vilket ändå inte garanterar att tillstånd ges. Om kraftägaren väljer att inte driva kraftverket vidare måste en juridisk process påbörjas för eventuell rivning av anläggningen. Även denna tillståndsprocess kan medföra stora kostnader och den enskilde hamnar i en mycket svår ekonomisk situation, som kan innebära personlig konkurs. Staten måste ta ett större ansvar när administrativa krav från myndighetsutövaren tvingar verksamheter med småskalig vattenkraft att avveckla sig själva på egen bekostnad. Lagstiftningen borde istället för förslag utformas så att miljöanpassningen av befintliga anläggningar underlättas så utveckling kan ske med långsiktigt goda ekonomiska förutsättningar för småskaliga verksamhetsutövare. Detta är även viktigt för anläggningar där det inte produceras vattenkraft. Anläggningarna ska bedrivas i enlighet med dagens miljöhänsynskrav och det är viktigt att det löpande görs rimliga avvägningar mellan det allmänna och det enskilda intresset.
mot · H2021311 · 2014-11-07 00:00:00 — Snabbare beslut i tillståndsärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en snabbare hantering av tillståndsärenden hos myndigheter och domstolar. Tiden från ansökan till ett slutligt beslut i tillståndsärenden är för företagare ofta mycket lång. I regel ska besluten föregås av att berörda grannar, kommuner och andra intressenter ska ges möjlighet att yttra sig i ärendet. Det är viktigt att sådana beslut är väl underbyggda. Men den långa handläggningstiden har ofta negativa effekter för sökandena. För många företag är den långa tiden från ansökan till slutligt beslut ett allvarligt problem och avskräcker inte sällan från att försöka att starta eller utvidga näringsverksamhet. Vi anser att en översyn behöver göras så att handläggningen av tillståndsärenden hos myndigheter och i domstolar kan kortas ned.
mot · H2021312 · 2014-11-07 00:00:00 — Fortsätt med reformer som stärker kvinnors företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla reformer som fungerar för att öka kvinnors företagande i . Antalet företag som drivs av kvinnor fortsätter att öka och ökningen märks i hela landet. var ökningen , enligt , , och . En jämförande siffra är att har antalet företag som drivs av män ökat . gläds åt att satsningarna som gjorts för att främja kvinnors företagande visar sig ha fungerat. Företagens konkurrenskraft har också stärkts på ett mycket framgångsrikt sätt. Därför vill vi se ett starkt fortsatt stöd för kvinnors företagande, med fortsatt stöd för de politiska reformer som har visat sig fungera: Fortsatt starkt stöd till och programmet Främja kvinnors företagande som ska bidra till att skapa tillväxt, konkurrenskraft och förnyelse i svenskt näringsliv genom att fler företag drivs och utvecklas av kvinnor. Fortsatt stöd till programmet för jämställd regional tillväxt via och länsstyrelserna. Fortsatta satsningar på turist- och besöksnäringen som ökar möjligheten att starta företag på landsbygden. LOV – ger kvinnor möjlighet att starta företag inom branscher där många redan är verksamma, såsom vård- och omsorgsyrken. LOV ger även kvinnor fler arbetsgivare att välja mellan vilket är en mycket viktig faktor för kvinnors valmöjligheter och ekonomi. Fortsätt verka för att LOV införs i alla kommuner. – enligt en självfinansierad reform som har skapat 17 000 nya jobb, gjort svarta jobb vita och gett framförallt kvinnor arbeten och möjlighet att starta företag. Reformen har även gett framförallt många utrikesfödda kvinnor ett första inträde på arbetsmarknaden, eller start som egenföretagare. Den sänkta restaurangmomsen har möjliggjort för företag att anställa fler. Inom restaurangbranschen är det framförallt unga och utrikesfödda som får en möjlighet till ett första jobb. Många av dessa företagare (och anställda) är kvinnor. Det är i småföretagen de flesta nya jobb skapas, 4 av 5 nya jobb till och med. Sänkta arbetsgivaravgifter för unga är ett viktigt verktyg för att minska ungdomsarbetslösheten. Fortsatt strävan mot regelförenkling för företagare. Företagare är jobbskapare. Att sträva efter regelförenkling för företagare är ett sätt att underlätta för att fler ska orka starta företag, och därmed ett sätt att skapa fler jobb i . Strävan mot samma trygghetssystem inom socialförsäkringarna för företagare och kombinatörer som för anställda. Detta är en mycket viktig aspekt för att fler kvinnor ska våga starta företag, och kunna kombinera företagandet med t.ex. graviditeter eller familj, på ett mer likvärdigt sätt som anställda. Betalar man skatt till staten för trygghetsförmåner måste man också ha rätt att nyttja dem själv. På så sätt får vi fler företagare i . Om skulle ha lika många kvinnor som startar företag som vi har män, skulle vi få 75 000 nya företag och 278 000 nya jobb. behöver skapa 350 000 nya jobb . Därför är dessa reformer extremt viktiga för framtid, och för vår gemensamma hållbara välfärd.
mot · H2021313 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hästnäringens långsiktiga förutsättningar. Travet är en av största publiksporter som är fördelat på 33 tävlingsbanor med 1,3 miljoner besökare på över 900 tävlingsarrangemang . Travsporten är också en stor del av hästnäringen med 18 000 travhästar i träning. Förutsättningarna på spelmarknaden har senare år förändrats och omsättningen har minskat, vilket innebär försämrade villkor för hästägare, sportens utövare och neddragningar på travbanor. Det svenska spelmonopolet fungerar inte och utländska oreglerade aktörer tar en allt större del av den svenska spelmarknaden. De reglerade svenska spelbolagen utsätts för osund konkurrens av aktörer som varken betalar skatt i eller behöver hålla sig till det svenska regelverket. Spelpolitiken står inför stora förändringar och det måste till lösningar som gör att ansvar och konkurrens sker på lika villkor. ATG, , är en av dagens reglerade aktörer med tillstånd att bedriva spel, men genererar även medel till den svenska hästnäringen då bolagets hela överskott återförs till trav- och galoppsporten och den svenska hästnäringen som sysselsätter 30 000 människor. Hästnäringen har vuxit och utvecklats tack vare finansieringen genom ATG och är ett av jordbrukets och landsbygdens viktigaste djurslag. Samhällsekonomiskt omsätter näringen totalt där nya yrken och tjänster växer fram vilket också utvecklar småföretagandet i hela landet. drar nu inför och det är en tidsfråga innan liksom övriga EU-länder inrättar ett licenssystem som utjämnar spelreglerna. Vid ett inrättande av licenssystem är det viktigt att ATG ges möjlighet att konkurrera med andra spelprodukter och att bolagets överskott fortsatt återförs till trav- och galoppsporten. I samband med inrättandet av licenssystem inom spelmarknaden behöver hästnäringens långsiktiga förutsättningar utredas. Per Åsling (C)