mot · H102Fi14 · 2014-04-29 00:00:00 — På kort sikt skapar våra investeringar 30 000 nya jobb och genom att satsa på utbildning och kompetens blir dessutom jobben tillgängliga för fler. 5.1 Fler unga i arbete Ungdomsarbetslösheten i är högre än i andra jämförbara europeiska länder. Det beror dels på att den ekonomiska krisen drabbar de unga i högre utsträckning, dels på att många unga lämnar gymnasiet utan fullständiga betyg. Alliansregeringens åtgärder mot ungdomsarbetslösheten har inte fungerat och arbetslösheten bland unga biter sig fast (se diagram 16). Att andelen unga som varken studerar eller arbetar inte har minskat är ett av regeringens största misslyckanden på arbetsmarknadsområdet. Diagram 16 Arbetslöshet bland unga, 15–24 år har en kraftfull politik för att bryta ungdomsarbetslösheten som grundar sig på en politik för fler jobb, bättre matchning och fler utbildningsplatser. Nyckeln till fler jobb finns i småföretagen – men svensk politik fungerar fortfarande som under industrisamhället. Inställningen att alla ska bli anställningsbara räcker inte. Många unga kan och vill driva företag men regelkrångel, byråkrati och ekonomisk osäkerhet gör att de flesta inte vågar. behöver en anda där egenföretagande är ett positivt och attraktivt yrkesval, inte en sista utväg för arbetssökande. vill minska avståndet mellan utbildning och arbetsliv. Sommarjobb är många ungas första kontakt med arbetslivet. Sommarjobb ger ungdomar möjlighet till egen försörjning och något meningsfullt att göra när möjligheterna till fritidsaktiviteter minskar . vill stötta unga med goda affärsidéer. Vi vill därför införa ett statligt företagslån för unga, med villkor som liknar CSN:s studielån. Vi vill också slopa egenavgifterna för alla nystartade enmansföretag med ägare under , samt utveckla starta-eget-bidraget genom att sänka åldersgränsen till och slopa kravet på att vara arbetslös. vill satsa på lokala arbetsförmedlingar, s.k. startcentraler. Det ska vara en en-dörr-in-verksamhet dit ungdomar kan gå i arbetslöshet för att få individuellt anpassad hjälp. Här ska alla personer som en ung arbetslös person kan tänkas behöva samlas – t.ex. representanter för Arbetsförmedlingen, , och det lokala näringslivet. Vi vill också att kommunernas ansvar för de unga arbetslösa förstärks. Kommunerna ska erbjuda åtgärder åt arbetslösa unga upp till och aktivt söka upp dessa. Utbildningssystemet är ungas viktigaste väg till att hitta ett passande yrke och en egen försörjning. Gymnasiekompetens är det nya minimikravet för att få jobb. Yrkesprogrammen på gymnasiet fyller en viktig funktion, men regeringens reformer har resulterat i att ansökningarna till yrkesprogrammen har minskat drastiskt. vill ha fler individuella, flexibla vägar till gymnasiekompetens. Vi föreslår en utbyggnad av folkhögskolorna och den kommunala vuxenutbildningen med sammanlagt 15 000 nya platser. Vi vill att alla gymnasieutbildningar ska leda till högskolebehörighet och att praktik ingår i alla praktiska gymnasieutbildningar. vill ha fler platser på utbildningar som inriktar sig på branscher med arbetskraftsbrist – t.ex. undersköterskor och lastbilsmekaniker. småföretagare pekar ut den höga nivån på arbetsgivaravgiften och det betungande sjuklöneansvaret som de två största hindren för att de ska kunna växa och skapa nya jobb.14 vill därför reducera arbetsgivaravgiften för alla företag och särskilt för småföretagen. Vi föreslår att avgiften sänks på en lönesumma på . Förslaget ger en skattelättnad på upp till ca , vilket är betydelsefullt för ett litet företag. Egenföretagare får motsvarande sänkning av egenavgiften. föreslår också att sjuklöneansvaret för de minsta företagen slopas helt. Vi menar att det är en bättre modell för att minska kostnaderna och riskerna för småföretag än den som regeringen presenterat. har en robust politik för minskat regelkrångel för företagare. har vi föreslagit ökat myndighetsfokus på minskad regelbörda, permanentat Regelråd, att inrätta ett regelkravsregister och att sprida regelförenklingsarbetet till kommuner och landsting. Vi avsätter pengar för att utveckla besöksnäringen i . förstärker både kommunernas och länsstyrelsernas förutsättningar att effektivisera handläggningen och satsar på samverkansprojekt med syfte att optimera handläggningstiderna. 5.2.1 Stimulera växtkraft i besöksnäringen Det utländska turister främst förknippar med är svensk natur. Naturguidningar syftar till att vägleda turister i naturen och att förmedla kunskap om naturen och kulturlandskapet. beskattas naturguidningar med den högsta momssatsen på . Jämförbara turismtjänster såsom djurparksbesök, sightseeingturer och inträden till privata museer klassificeras som transporter eller kultur och har därmed en moms på . De flesta företag som ägnar sig åt naturguidning är små, ofta enmansföretag. Naturturismföretagare är i regel lokaliserade till landsbygden, vilket innebär att en momsreduktion sannolikt bidrar till fler arbetstillfällen på landsbygden. vill främja verksamheter som fiske, fjällvandringar och kajakturer genom en momssänkning på naturguidningar till . vill att svenska industriföretag ska fortsätta att utvecklas och moderniseras, genom att investera mer i forskning och utveckling och skapa bättre förutsättningar för produktutveckling. Vi föreslår en grön innovationsfond med syfte att stimulera forskning i svenska företag att utveckla nya miljöanpassade produkter och produktionstekniker som ökar konkurrenskraft och skapar nya jobb. Vi ser stor potential för ökad industriexport och nya gröna svenska exportframgångar. Andra industriförslag är en ny riskkapitalsatsning och medel för ett demonstrationsprogram för svensk miljöteknik. föreslår också att en ny grön investeringsbank upprättas och finansieras genom att medel flyttas från Fourier transform. En liknande institution finns i . En grön investeringsbank kan ge kapital till investeringar i förnybar energi, klimatsmarta renoveringar av bostäder och annan verksamhet och infrastruktur som bidrar till att minska våra klimatpåverkande utsläpp. är ett feministiskt parti. Det innebär att vi med politiska verktyg vill motverka den rådande könsmaktsordningen, där män har mer makt än kvinnor. För är jämställdhet i grunden en frihetsfråga. Människors möjligheter att leva sina liv ska inte begränsas av kön eller könsidentitet. En modern och radikal politik för ökad jämställdhet lägger fokus på° mäns och kvinnors lika möjligheter på° såväl arbetsmarknaden som i ansvaret för hem och familj. Sociala medier på internet har inneburit en revolution för människors möjligheter att mötas utan att vara på samma fysiska plats. Framför allt unga lever en stor del av sitt sociala liv på nätet. Den här utvecklingen har gått fort, och en stor del av samhället har inte hängt med. Enligt organisationen har var tredje ung person blivit kränkt på nätet . Hårdast utsatta är tonårstjejer som spenderar mycket tid på sociala medier. vill ge polis och åklagare ett uppdrag att förbättra och effektivisera hanteringen av de ökande brotten via internet. 6.2 Samtycke är en självklarhet Den senaste tidens domar i våldtäktsmål, där misstänkta män har friats trots att kvinnor tydligt sagt nej till sexuellt umgänge, har visat behovet av en samtyckesparagraf i våldtäktslagstiftningen. har utrett frågan och har ett färdigt förslag om hur en sådan paragraf kan införas i våldtäktslagstiftningen. De kvinnojourer som verkar på nationell nivå ska också kunna finansieras nationellt. Även de jourer som verkar på lokalnivå behöver en stabil basfinansiering. Därför behöver kvinnojourernas ekonomiska förutsättningar ses över och stärkas. Regeringens ekonomiska politik har missgynnat kvinnor. Löneskillnaderna mellan män och kvinnor är och inkomstskillnaderna har ökat sedan regeringen tillträdde 2006. Det beror på att jobbskatteavdragen i högre utsträckning gynnar män som grupp som nedskärningar i exempelvis a-kassa och sjukförsäkringen missgynnar kvinnor som grupp. Nedskärningar i vård och omsorg innebär att kvinnor måste ta ett större ansvar för att vårda anhöriga. Antalet sjukskrivningar ökar, och mest ökar de bland unga kvinnor. tar kvinnor ett större ansvar för familj och hem; män tar bara ut av föräldraledigheten. har en offensiv politik för en jämställd arbetsmarknad. Vi vill införa en tredelad föräldraförsäkring, som ökar incitamenten för män att ta ökat ansvar för hem och familj. Politiskt styrda arbetsgivare måste avsätta resurser för jämställda löner. vill lagstifta om kvotering av kvinnor till bolagsstyrelser i både offentliga och privata börsnoterade bolag. Vi vill också ta initiativ till ett handslag för jämställda löner mellan fackförbund och arbetsgivare. Det är också viktigt att komma till rätta med arbetsmiljön i de kvinnodominerade branscherna, framför allt vård och omsorg, där många kvinnor sliter ut sig eller arbetar ofrivillig deltid. vill öka bemanningen och ge möjlighet till kompetensutveckling inom äldreomsorgen. Vi vill öka människors möjlighet att bestämma över sin arbetstid genom rätt till heltid och rätt till deltid samt införa kraftfulla regler för att stävja missbruket med visstidsanställningar och delade turer. Därtill behövs även aktiva åtgärder för att fler män ska välja kvinnodominerade utbildningar och yrken. Uppdelningen i tydliga könsroller börjar redan i förskola och skola. vill satsa på normkritisk pedagogik i skola och förskola. Eleverna ska få stöd i att välja utbildning och yrke utifrån intresse snarare än kön och traditionella mönster. Vi vill inrätta ett resurscentrum för normkritisk och antirasistisk pedagogik. 7 Välfärd med hög kvalitet Samhället är som starkast när vi gemensamt tar hand om varandra när vi är som bräckligast. Välfärd skapar frihet och trygghet. Därför vill vi ha goda välfärdsinstitutioner som tillhandahåller vård, skola och omsorg när vi behöver det och trygghetssystem som stöder den som är sjuk eller utan arbete. Alla ska kunna lita på skolan, vården och omsorgen i , oavsett vem som utför den. Eleverna ska få de verktyg de behöver för att kunna nå sin fulla potential. Patienterna ska få god vård på rätt sätt och i rätt tid och äldre ska få en trygg och professionell omsorg. Välfärden ska finnas tillgänglig för alla på lika villkor, oavsett kön, etnicitet, könsidentitet, sexuell läggning, religion, ålder eller funktionsnedsättning. anser att vinster som välfärdsaktörer gör ska återinvesteras i verksamheten. Vi vill främja idéburna verksamheter inom välfärdssektorn. Personalen inom äldreomsorg samt hälso- och sjukvård vittnar om orimlig tidspress, hög arbetsbelastning och dålig organisation av arbetstiden. Det är en situation som har lett till att få söker arbete inom vård- och omsorgsyrken. Äldreomsorgen är hårt drabbad av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Dessa utmaningar medger även regeringen men insatser för att möta dem saknas. Personalen i den kvinnodominerade vård- och omsorgsbranschen ska inte slita ut sig på jobbet. Landstingens ekonomiska förutsättningar är varierande – så varierande att det inte går att säga att vården i landet sker på lika villkor oavsett var den utförs. Alltför ofta drabbas patienter av en allvarlig skada eller utsätts för allvarliga risker i hälso- och sjukvården. Tillgången till förlossningsvård och akutvård varierar beroende på var i landet patienten bor. Inom äldreomsorgen ökar personalomsättningen och sjukskrivningarna bland personalen. Problemen att rekrytera och behålla ny personal är mycket stora. Risken för felbehandlingar ökar, liksom de äldres otrygghet. Läkarbrist leder till att många landsting har höga kostnader för hyrläkare, vilket drabbar annan vård och det är även brist på specialistsjuksköterskor. 7.1 Så säkras kvaliteten Välfärdstjänster inom vård, skola och omsorg ska erbjudas alla människor på lika villkor och efter behov. Resurserna till välfärden ska användas så att tjänsterna har hög kvalitet och utförs med höga sociala, ekologiska och ekonomiska krav. Vid fördelning av resurser till olika välfärdsområden ska hänsyn tas till att behoven kan se olika ut. Det kan t.ex. ske genom olika former av socioekonomisk viktning. Välfärdens verksamheter får inte hanteras som vilken marknad som helst. Vi är inte konsumenter i förhållande till välfärden, vi är medborgare. Vid upphandlingar av tjänster ska kvalitet vara högt värderat. I upphandlingar ska krav ställas vad gäller miljö, sociala villkor samt arbetsmiljö. Kvaliteten ska också ständigt följas upp. All verksamhet ska vara underställd tillsyn av en offentlig myndighet som ytterst ska kunna stoppa verksamhet som inte håller måttet. I offentligt finansierad verksamhet ska samma regelverk gälla, oavsett huvudman. För att säkerställa kvalitet och rättssäkerhet i välfärdssektorn vill vi stärka elevers, patienters, brukares och äldres inflytande över verksamheten. Oegentligheter ska kunna påtalas och åtgärdas. Därför vill vi att meddelarfriheten, rätten att anonymt lämna ut uppgifter om verksamheten, ska vara en självklarhet för all personal. I stället för det kortsiktiga fokus regeringen haft i sin kömiljard vill se en hälsomiljard som syftar till hälsofrämjande vård och långsiktiga åtgärder. I vårbudgetpropositionen föreslår regeringen en särskild satsning på cancervården. Med tanke på att patientorganisationer, RCC, professioner och vårdgivare kommer finnas med i processen anser vi att satsningen är ett steg i rätt riktning på ett område där nuvarande olikhet för patienters tillgång till vård inte är rimlig. 7.2 Personalsatsningar i välfärden Personaltätheten behöver öka för att säkra kvaliteten inom äldreomsorgen. ser behov av en satsning inom välfärden som berör personal, utbildning och struktur. Vi föreslår en satsning för att öka personaltätheten i vården, skolan och äldreomsorgen, genom att tillföra pengar till kommuner och landsting. På så vis stärks kvaliteten i välfärden som vi skapar nya jobb. vill återanställa viktiga kompetenser som skurits bort från svensk skola såsom speciallärare, kuratorer, fritidspedagoger, studievägledare och skolbibliotekarier. Genom en statlig medfinansiering vill vi anställa 10 000 nya medarbetare till förskola och skola. 7.2.1 Utbildningssatsningar för vårdpersonal vill förstärka läkarutbildningen med totalt 1 000 nybörjarplatser . Vi vill se utbildningsanställningar med lön för sjuksköterskor som utbildar sig till specialistsjuksköterskor och avsätter medel till ett särskilt pilotprojekt inom äldreomsorg, psykiatri och glesbygdsmedicin. Att regeringen skapar fler utbildningsplatser till specialistsjuksköterskor är bra, men otillräckligt för att motivera fler att utbilda sig. Den legitimerade personalens administrativa börda måste minska. 7.2.2 Arbetsmiljösatsning i äldreomsorgen föreslår en satsning på personalens arbetsmiljö i form av arbetstidsförkortning med bibehållen lön genom en pott som kommunerna kan ansöka från för att förkorta arbetstiden för personal i äldreomsorgen. Kombinationen av de här satsningarna kommer att ge en mer rimlig arbetssituation för personalen och därmed bättre vård och omsorg för de äldre. 7.3 Satsning på folkhälsa Ekonomisk politik och förslag inom de flesta politikområden inverkar på ett samhälles sociala hållbarhet. Samhällen med social hållbarhet har också bättre hälsa och ekonomisk utveckling. skiljer sig t.ex. den förväntade livslängden beroende på var man bor och vilken utbildning man har. Ojämlika levnadsvillkor orsakar detta och är möjliga att påverka med politiska beslut. Regeringen duckar för den ökade ojämlikhet som deras politik skapar och tenderar att se folkhälsa som individens val av levnadsvanor. vill se en nationell folkhälsokommission för att utjämna ojämlikheterna i hälsa, enligt de rekommendationer som () tagit fram.15 Vi anser också att det behövs en folkhälsolag för krav på åtgärder på olika nivåer. Regeringen har lagt förslag om bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund. välkomnar detta, men anser att lagen bör göras mer omfattande för förbättrad tillgänglighet i praktiken. Situationen för personer med funktionsnedsättning behöver förbättras. Det gäller tillgången till arbetsmarknaden på samma villkor som andra, ett tillgängligt samhälle i brett perspektiv och att enskilda verkligen får de insatser de har rätt till. föreslår flexjobb som en ny reform på arbetsmarknadsområdet. Vi välkomnar att regeringen har lagt förslag om bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund, men anser att lagen bör göras mer omfattande för förbättrad tillgänglighet i praktiken och skifte i synsätt. 8 Ett samhälle för alla För hänger all politik samman. Hur bostadssituationen och den upplevda tryggheten är påverkar den enskildes livsval. Här pekar vi ut några områden där vi ser särskilda behov av utveckling, för att på riktigt bygga ett samhälle för alla. Många miljonprogramsområden har ett skriande behov av renovering men regeringen gör inget åt saken. Upprustningen av miljonprogrammen kan bli en av bästa investeringar för framtiden. I regeringens vårbudget finns dock inga initiativ för att satsa på förorterna och miljonprogrammen. sprudlar dessa områden av idéer. Vi ser ungdomar som drar i gång folkbildningsprojekt och stadsodlingar. Nya företag föds och konstnärliga talanger utvecklas. vill att den sortens initiativ fortsätter att växa och spridas. 8.1.1 Stöd till upprustning av miljonprogrammets bostäder Genom att satsa på upprustning skapas energieffektiva och fräscha bostäder. Ett sådant arbete skulle också kunna innebära många nya jobb för arbetslösa i områdena. För att ge en ordentlig skjuts i upprustning och energieffektivisering föreslår att ROT-avdraget utvidgas för att kunna användas vid upprustning av flerbostadshus. vill också göra det enklare för människor att röra sig till, från och mellan miljonprogramsområden. Ett sätt att öppna upp är flera mötesplatser, nya gångstråk och cykelbanor. 8.1.3 Matchning och nya jobb när områden lyfts föreslår att Arbetsförmedlingen ska samverka med kommunerna om s.k. startcentraler. På startcentralerna ska all kompetens finnas samlad under ett tak – alltifrån arbetsförmedlare till socionomer. Där ska även finnas företagslotsar som hjälper företag att hitta rätt i den byråkratiska djungeln. Vi vill att startcentralerna placeras i områden med hög arbetslöshet, exempelvis förorternas miljonprogram. vill även se en branschinriktad jobbutbildning med fokus på just upprustning. 8.1.4 Bra utbildning oavsett bostadsområde Folkhögskolornas speciella studiemiljö och pedagogik fyller en viktig funktion för att fånga upp personer som inte har vare sig jobb eller utbildning. vill därför göra folkhögskolan tillgänglig för fler genom att bl.a. stödja inrättandet av nya folkhögskolor, eller filialer till befintliga folkhögskolor, i miljonprogramsområden. vill underlätta för skolor i olika miljonprogramsförorter att utveckla profilutbildningar. Genom att satsa på förebyggande åtgärder i tidigt skede kan samhället använda resurserna på ett effektivt sätt. I grunden handlar det om specifika och riktade insatser mot särskilt utsatta individer eller grupper. investerar därför i sociala investeringsfonder som kommunerna kan söka pengar ifrån. 8.1.6 Idrotts- och kultursatsning I vissa stadsdelar och kommuner tillåts träningsanläggningar att förfalla och fritidsgårdar läggs ned. Många ungdomar saknar därmed möjlighet till sysselsättning när skolan är slut för dagen. anslår medel till en idrottssatsning särskilt riktad mot miljonprogramsområden. Pengarna ska gå till att skapa bra anläggningar och träningsmiljöer, och att utveckla träningsformerna så att fler kan lockas till idrotten. Vi investerar även i en särskild kultursatsning i miljonprogramsområden, för att utveckla teater, slöjd, konst eller kultur- och musikskolor. 8.2 Ett samhälle för alla barn och familjer Barn i ekonomiskt utsatta familjer lever ofta under otrygga förhållanden och risken att utsättas för våld är betydligt högre. De har oftare sämre hälsa och sämre tillgång till fritidsaktiviteter. Ekonomisk utsatthet är också en riskfaktor för att gå ut utan fullständiga betyg. levde 52 600 barn i familjer med långvarigt ekonomiskt bistånd, vilket motsvarar av alla barnfamiljer. Det är en stor andel för ett land med så goda ekonomiska förutsättningar. Här har regeringen inte gjort tillräckligt. Den fritidspeng som regeringen lagt förslag om är i sammanhanget en kosmetisk insats. 8.2.1 Insatser för att minska den ekonomiska utsattheten bör, i enlighet med kritik från , ta fram en nationell handlingsplan som tar ett helhetsgrepp för att minska den ekonomiska utsattheten. Det är också viktigt att se över för försörjningsstöd och att arbetsmarknads- och socialförsäkringen ska omfatta fler i stället för färre. vill även höja taket i bostadsbidraget så att fler omfattas. I ett långsiktigt perspektiv är skolan och dess kompensatoriska funktion mycket viktig för att ge alla barn lika möjligheter oavsett föräldrars socioekonomiska bakgrund. har ett stort antal åtgärder på skolområdet som syftar till detta (se avsnitt 4 om utbildningspolitik). För att nå de ensamstående föräldrar som har de svåraste ekonomiska villkoren vill höja underhållsstödet. Vi vill också underlätta den ekonomiska situationen för ensamstående med försörjningsansvar och som har barnen boende hos sig under hela eller delar av året. Därför föreslår vi att en skattereduktion, lika för båda föräldrarna, utreds. En sådan skattereduktion skulle vara omfördelande på så sätt att låginkomsttagare får mer i förhållande till sin inkomst än höginkomsttagare. Förslaget kan på så sätt utjämna den ekonomiska skillnaden mellan kvinnor och män något eftersom fler kvinnor lever ensamstående med barn. Familjecentraler samlar förebyggande och stödjande insatser för barn och familjer. En familjecentral innehåller mödrahälsovård, barnhälsovård, öppen förskola och förebyggande socialtjänst, men även andra yrkeskategorier kan komma till familjecentralerna. De fyller på så sätt en viktig funktion, både för att lätt få tillgång till resurser och kunskap och för att träffa andra personer. Centralerna ger möjlighet att i ett tidigt skede uppmärksamma särskilda behov och stöd. avsätter medel för nystart eller vidareutveckling av familjecentraler inom ramen för vår satsning på miljonprogram. Insatsen samfinansieras med kommun och landsting. Alla som vistas i har rätt att känna sig trygga och säkra. Samhället måste arbeta med underliggande olösta samhällsproblem som fattigdom, arbetslöshet och missbruk för att minska brottsligheten. Men trygghet handlar inte bara om att slippa utsättas för brottslighet. Trygghet handlar också om att få sina behov av bostad, mat för dagen, omtanke och omvårdnad tillgodosedda. Samhällelig trygghet byggs underifrån med bra skolor, fler mötesplatser, minskade klyftor och låg arbetslöshet. politik för att alla som finns i vårt land ska känna riktig trygghet utgår både från förslag för att polisen mer effektivt ska kunna arbeta för att minska brottsligheten och förslag som förbättrar det brottsförebyggande arbetet i syfte att skapa långsiktig social hållbarhet. Polisen måste bli mer effektiv. Trots att polisväsendet har 4 000 fler anställda poliser än och trots att polis och åklagare aldrig förr haft så många hemliga tvångsmedel till sitt förfogande som , inte fler brott upp. behöver en samlad strategi för att förebygga, hindra och lösa brott. Då en person dömts och hamnar i kriminalvård ska fokus vara på att minska återfall i brott. Framtidens poliser behöver ha högskoleutbildning och moderna it-stöd och den administrativa bördan för operativ personal måste minskas. Från regeringens håll hörs ingenting. Det är djupt beklagligt. 8.3.2 Bemötande av brottsoffer Trygghet handlar också om hur den som utsatts för brott blir bemött och vilken hjälp hen får. vill att kommunernas ansvar för brottsutsatta ska förtydligas. Rättsväsendet ska finnas tillgängligt för alla på lika villkor.