ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021418 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurser i skolan. Socialdemokratins fokus är att skapa en jämlik skola med höga kunskaper och bildning. Skolan är hjärtat i det jämlika samhället; det är i skolan som alla barn ska ges samma möjligheter att lyckas i livet. Staten behöver nu ta ett ökat ansvar för att den svenska skolan ska vara en jämlik skola och att varje barn går i en bra skola. Skolans viktigaste uppdrag är att ge alla elever gedigna kunskaper som grund för ett livslångt lärande. Ska en modern skola lyckas med sitt uppdrag måste den fånga lusten till lärande och utmana alla barn och unga att vilja utvecklas efter sin förmåga. är det allt för många elever som inte får med sig de nödvändigaste kunskaperna. Klasskillnader och boendesegregation avspeglar sig tydligt i dagens skola. Studievana hemifrån och stimulans att läsa och lära även utanför skoltid har avgörande betydelse för att nå framgång i skolarbetet. Föräldrarnas utbildningsbakgrund har en avgörande betydelse för hur eleverna lyckas med sina studier. Skolor som har många elever som inte når målen är koncentrerade till områden där det bor många med låga inkomster och kortare utbildning. Ska skolan kunna bidra till det jämlika samhälle vi strävar efter måste den ge alla barn och ungdomar samma möjlighet till kunskap och lärande oavsett föräldrarnas inkomst, utbildningsnivå eller etniska bakgrund. Alla skolor måste ges likvärdiga förutsättningar och jämlika villkor. Vi vill att det nationella ansvaret för att ge alla elever rätt till en likvärdig skola ska stärkas så att alla elever ges möjlighet att lära och utvecklas maximalt efter sina förutsättningar. Kunskap är ingen bristvara som ska ransoneras och rätten till kunskap får aldrig bli en klassfråga. Kunskap är makt och frihet. Skolan behöver mer resurser för att minska elevgrupperna och anställa fler speciallärare och specialpedagoger för att därmed öka jämlikheten i skolan. Resurser måste styras till de skolor som har svårast förutsättningar. Lika chanser kräver olika resurser.
mot · H2021419 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskyddet. Strandskyddet är en viktig del i bevarandet av natur – och fritidsliv. Reglerna som underbygger det svenska strandskyddet har funnits i olika former och infördes . I takt med att samhället utvecklats har strandskyddet gradvis anpassats till samtidens förutsättningar. Strandskyddet är till för att allmänheten ska ha tillgång till stränder för sitt friluftsliv samt att bevara goda livsvillkor för djur och växter i de strandnära områdena. Regeringen presenterade en övergripande strandskyddsproposition med syftet att strandskyddet skulle anpassas bättre till lokala och regionala förhållanden. Det är kommunerna som anger var man kan tänka sig lämna dispens för strandskyddsregler i sina detaljplaner. Dock har en möjlighet att överpröva dessa ställningstaganden. Det har visat sig att länsstyrelserna i vårt land gjort olika bedömningar beträffande strandskyddet. Tyvärr har inte de nya reglerna lett till den differentiering som många hoppades på. Tvärtom upplevs det ha blivit mycket strängare regler på de flesta ställen. Det som efterfrågas av kommunerna är att dessa skall ges ett verkligt större inflytande, vidare att naturliga avgränsningar som vägar, järnvägar m.m. även borde få utgöra gräns för strandskyddet. Det måste också ges ökade möjligheter att förtäta en befintlig bebyggelse. Kommuner med stora områden som begränsas av strandskyddsregler måste kunna ges en möjlighet själv att bland dessa områden göra en prioritering var det trots allt skulle vara möjligt att bygga. I annat fall blir det en ”död hand” över stora områden i dessa kommuner och de får svårt att utvecklas. För att bidra till landsbygdsutveckling torde det inte vara orimligt att kommuner får större makt över beslutsprocessen och tillämpningen av strandskyddsreglerna blir mera anpassad till verkliga förhållanden. Boriana (M)
mot · H2021421 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnskatten. Efter aviseringen om att statlig skatt kommer att tas ut från en månadsinkomst på 36 000 kommer att åter ha världens högsta marginalskatt som dessutom tas ut från en internationellt sett låg nivå. betalar den individ som tjänar sammanlagt i skatt. I detta ingår kommunalskatten (), statlig inkomstskatt () och värnskatt (). De flesta som ligger på denna inkomstnivå har både långa och hårda studier bakom sig samt ett inkomstbortfall som måste kompenseras. Många är företagare som arbetar . En kompetent och ambitiös arbetskraft kräver en positiv löneutveckling efter studierna. Företagare som skapar nya jobb måste premieras. Värnskatten försvårar detta och möjligheterna att avskaffa värnskatten bör därför ses över. präglades av en svår ekonomisk tid. Saneringen av ekonomin krävde nya och inte sällan drastiska åtgärder som var lika impopulära som nödvändiga. Därför infördes en tillfällig skattehöjning till för inkomster över en viss nivå. Denna ”värnskatt” skulle vara tillfällig och skulle tas bort så snart ekonomin tillät. 1999 avskaffades värnskatten, men ersattes direkt av en ny skatt med identisk konstruktion och funktion – om än under ett nytt namn. Men namnbytet eliminerade inte orättvisan. Vissa vill behålla värnskatten tack vare dess påstådda positiva inverkan på samhällsekonomin. Men enligt inbringar värnskatten endast 4,2–4,till statskassan , vilket måste relateras till de totala skatteintäkterna som beräknades till i budgetpropositionen . Värnskattens positiva effekter är således starkt överdrivna då den endast utgör av statens totala intäkter. ifrån 2011 beräknade även att värnskatten skulle kunna avskaffas utan att statens intäkter påverkas negativt. Dessutom bidrar värnskattens konstruktion till att har världens högsta marginalskatt sedan avskaffade sin värnskatt . Den genomsnittliga marginalskatten i kommer att ligga på , lägst i () och högst i (). Detta bör jämföras med EU-genomsnittet på för . Genomsnittlig marginalskatt i för årsinkomster ligger på . För den som tjänar ligger dock marginalskatten på . Alliansregeringen införde och förstärkte arbetslinjen, främst genom jobbskatteavdragen. Dessa ökade drivkrafter för arbete framför bidrag. Det är beklagligt att den nya regeringen väljer bidragslinjen och bestraffar dem som skapar jobb. har inte råd att förlora experter till utlandet eftersom över hälften av deras lön beslagtas av staten. Det är förödande för en nation som vill vara ett kunskapssamhälle att sända signalen att högre studier och hårt arbete inte lönar sig. Värnskatten riskerar att motverka social mobilitet. Den hindrar ungdomar från studieovana miljöer att göra en klassresa. Långa studier och höga studielån avskräcker människor från utbildning om det inte finns tydliga ekonomiska incitament. Värnskatten minskar även människors frihet genom orättfärdig konfiskering av pengar som rätteligen tillhör den som intjänar dem. Dessa är bara några av många skäl till varför möjligheterna att och när det ekonomiska läget så medger, se över ett avskaffande av värnskatten. Boriana (M)
mot · H2021422 · 2014-11-07 00:00:00 — Förstärkning av arbetet för att skapa framtidens attraktiva städer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka arbetet för att skapa framtidens attraktiva städer. Den snabba globala urbaniseringen innebär att en allt större andel av världens befolkning bor i städer och tätorter. Städerna blir allt viktigare för ekonomisk utveckling och livskvalitet, men också för miljön. Inte minst blir utvecklingen i städerna viktig för hur klimatutmaningen kan mötas. Bebyggelse och transporter i städer står för en stor andel av energianvändningen. Urbaniseringen är en global trend och i uttrycks även klart vikten av attraktiva städer. I finns bland annat organisationen , som har samlat erfarenhet från arbete med stadsutveckling i ett hundratal kommuner. Organisationen har utbildningsprogram och processverktyg som kan utnyttjas i större utsträckning. Dock är organisationen beroende av frivilliga bidrag från medlemmarna vilket begränsar deras möjlighet att stödja, inspirera och utbilda behövande städer. Därför bör man överväga att se över behovet av en samlande plattform för samverkan mellan stadens olika intressenter, offentliga såväl som privata. Plattformen skulle kunna formas som ett där politik, akademi och näringsliv kan mötas och samverka. Institutet blir därmed en viktig remissinstans för departementsövergripande frågor som berör städers attraktion och utveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Boriana (M)
mot · H2021423 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett skatteavdrag för privatpersoner som gäller gymkort och vissa kostnader i samband med träning, tävling och motion. Regelbunden motion gör att vi lever både längre och friskare liv. Det finns ett egenvärde i att fler motionerar då livskvaliteten förbättras. så leder det även till att behovet av läkemedel, sjukvård och sjukfrånvaro minskar när folkhälsan blir bättre vilket i förlängningen begränsar de offentliga utgifterna. Det är också bra för samhällsekonomin om vi lever bra och hälsosamma liv. För att stärka en utveckling där allt fler motionerar och tar hand om sin egen hälsa kan skatteavdrag för privatpersoner gällande gymkort och vissa kostnader i samband med träning, tävling och motion göra att fler tar till sig en mer rörlig livsstil.
mot · H2021424 · 2014-11-07 00:00:00 — Premieringsmodeller för soldater i utlandstjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur andra länders premieringsmodeller ser ut för soldater i utlandstjänst för att sedan göra om systemet i . I en osäker och otrygg värld är det fortsatt viktigt att är med och bidrar med både militär och civilt bistånd för att hjälpa våra medmänniskor i nöd. Våra soldater och deras familjer utsätts för stora prövningar när de är iväg i utlandstjänst. I t.ex. räknas i utlandstjänst som två när det gäller pension. Så en soldat som tjänstgjort i utlandet kan med samma förmåner gå i pension . Soldater som gör utlandstjänst bör premieras även i . Vi bör i se över hur andra länder gör för att premiera sina soldater i utlandstjänst för att sedan göra ett bättre system i för detta.
mot · H2021425 · 2014-11-07 00:00:00 — Tidsdelmål med ekonomisk kompensation inom Försvarsmakten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram ett förslag på ett system med tidsdelmål med ekonomisk kompensation inom Försvarsmakten. För alla organisationer är det en stor och dold kostnad med stor personalomsättning. När det gäller soldater i Försvarsmakten är den kostnaden betydande. Varje gång en kontraktsanställd soldat slutar före kontraktstidens utgång innebär det en icke oansenlig kostnad. Varje soldat vi utbildar kostar som om inte hela kontraktstiden fullföljs förloras när en ny soldat ska läras upp. För att öka viljan hos soldaterna att fullfölja sina kontraktstider kan ett system med tidsdelmål och ekonomisk kompensation när dessa uppnås införas. Dessa ersättningar kan vara rätt frikostiga då alternativet är ännu dyrare.
mot · H2021426 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda ett nytt kvotpliktssystem för biodrivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att harmonisera skattenedsättningen för biodrivmedel med drivmedelslagens volymgränser. är ett av få länder som kan visa upp en god ekonomisk tillväxt i kombination med minskade utsläpp av växthusgaser. Men en stor utmaning återstår och det är transportsektorn som står för en tredjedel av koldioxidutsläpp. Om vi ska nå alliansregeringens uppsatta mål om en fossilfri fordonsflotta krävs att potentialen i den svenska skogen, avfallet och lantbruket utnyttjas betydligt bättre. var det meningen att en ny kvotlag för biodrivmedel skulle träda i kraft, men på grund av underkännande av svensk lagstiftning är man tillbaka till de regler som tidigare gällde för biodrivmedel – regler som ska gälla fram till . Det finns stora skillnader i klimatprestanda mellan svenskproducerade biodrivmedel och biodrivmedel som importeras. Etanol importerad från exempelvis kan ge en så liten koldioxidreduktion som medan den svenskproducerade etanolen ger en reduktion på . Hur villkoren för biodrivmedel är utformade spelar alltså stor roll för takten på klimatarbetet i . Om styrmedlen ställer krav på att biodrivmedel ska hålla en hög nivå vad gäller klimatgasreduktion kommer de svenska jord- och skogsbruksnäringarna få rättvisa och goda konkurrensförutsättningar, eftersom svenska biodrivmedel håller en mycket hög standard. Kostnaden för att nå klimatmålen blir betydligt högre för bilister och skattebetalare när man inte styr mot användning av biodrivmedel med hög klimateffektivitet. Givet att målet är att minska koldioxidutsläppen så mycket som möjligt på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt, borde styrmedlen utformas på ett sätt som premierar de mest effektiva biodrivmedlen. Regeringen bör tillsätta en utredning om klimatinriktade styrmedel. Ett nytt system måste finnas på plats . Ingångsvärdena för en sådan utredning bör vara att systemet ska vara teknikneutralt, ta fasta på klimatnytta, vara långsiktigt hållbart samt ta hänsyn till det EU-gemensamma regelverket kring statsstöd. Likaså bör regeringen under arbetets gång samråda med företrädare för drivmedelsproducenter, fordonsbranschen och miljörörelsen. För att inte 2015 ska bli ett förlorat år för biodrivmedlens utveckling i bör regeringen dessutom harmonisera skattenedsättningen på biodrivmedel med drivmedelslagen genom att ta bort volymgränserna. Enligt drivmedelslagen är de maximalt godkända inblandningsnivåerna för RME respektive etanol. Trots detta omfattar skattereduktionen för dessa biodrivmedel av volymen. Genom att anpassa volymgränserna till nivåerna i drivmedelslagen uppnås teknikneutralitet med HVO, vars volymgräns enligt regeringens förslag ska tas bort . Detta skulle också skapa möjlighet till en frivillig testperiod av (etanol i bensin) för de aktörer som ser en sådan möjlighet. E10 är en av de mest kostnadseffektiva åtgärderna för minskade utsläpp från transportsektorn. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H2021427 · 2014-11-07 00:00:00 — Omfattning av förskolebarn i arbetsmiljölagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att närmare överväga frågan om att låta förskolebarn omfattas av arbetsmiljölagen. Förskolan ska lägga grunden för den första delen av det lärande som fortsätter resten av livet. Barnen ska erbjudas en god pedagogisk verksamhet. I förskolan ska barnen få möjlighet att lära sig saker genom att leka, skapa och utforska – på egen hand, i grupp och tillsammans med vuxna. Förskolan är en egen skolform och verksamheten kommer att omfattas av begreppen utbildning och undervisning. Undervisningen sker under ledning av förskollärare, men det kan också finnas annan personal för att främja barnens utveckling och lärande. går över 490 000 barn i förskolan. Det innebär att av alla 1–5-åringar och av alla 3–5-åringar är inskrivna i förskolan. Antalet barn som går i förskola har stadigt ökat . I genomsnitt går det 5,3 barn per personal och 16,8 barn per grupp. av barngrupperna har 21 barn eller fler. Arbetsmiljölagen ska förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt i övrigt se till att en god arbetsmiljö uppnås. Det är bra. omfattas alla barn i skolan av lagen samt all skolpersonal. På förskolan omfattas personalen, men inte barnen. Det är orimligt eftersom förskolan är en allmän skolform och de flesta barn går där. Barnen på förskolan måste få samma skydd som skolbarnen och personalen har. Barnen ska tryggt kunna vistas på förskolan och föräldrarna ska kunna känna sig trygga när de lämnar sina barn där. Förskolan är barnens arbetsplats där de ska kunna leka, lära och utvecklas under goda förhållanden. Det kan mot denna bakgrund finnas anledning att närmare överväga frågan om att förskolebarn omfattas av arbetsmiljölagen.
mot · H2021428 · 2014-11-07 00:00:00 — Minska antalet elever i förskoleklasser och i årskurserna 1–3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindre klasser i lågstadiet. För att varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan bör stora klasser bli mindre. Små klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Det ger mer tid för lärarna med varje enskild elev och möjliggör att varje elev ges stöd i sin utveckling. Elever som har svårigheter i skolan kan på så vis också ges tidigt och kraftfullt stöd. Vi vill minska antalet elever i förskoleklasserna och åk 1–3. Därmed får lärarna mer tid att ge varje elev en stabil grund att stå på i sitt fortsatta lärande. På så sätt kan resultaten i skolan höjas. Såväl internationella som svenska studier visar att klasstorlek har betydelse för elevernas resultat. Forskningen visar att effekterna varierar beroende på elevernas ålder och bakgrund. Mindre klasser har störst effekt för de yngsta eleverna.
mot · H2021430 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till praktik . All kunskap bottnar i lusten att lära och därför är uppgiften för skolan att främja elevernas lust till kunskap så viktig. Det är viktigt i alla årskurser men särskilt viktigt i gymnasieskolan när eleverna pendlar mellan vuxenlivet och barndomen. Då måste det finnas lust att lära för att klara sig igenom gymnasietiden med nya kunskaper och goda betyg för framtiden. Vi vet att det finns problem i gymnasieskolan. Vissa elever kommer inte in på det program de önskat medan andra inte orkar med studietakten. Studiemotivationen kan ha avtagit efter de nio åren i . vet både föräldrar och ungdomarna själva att det i dagens samhälle krävs en gymnasieutbildning för att möta framtidens behov på arbetsmarknaden. För att ge alla unga möjlighet att slutföra en utbildning på gymnasiet finns det ett behov av att utveckla samverkan mellan skolan och arbetslivet. Att få vidga sina vyer och få del av och förståelse för den mångfald av referenspunkter som finns är betydelsefullt utifrån den mognadsprocess som ungdomar befinner sig i.
mot · H2021431 · 2014-11-07 00:00:00 — Ny mötesstation på sträckan – tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga en ny mötesstation på järnvägssträckan –. från via till är viktig för persontrafiken, inte minst för arbetspendlingen i . För att effektivisera och utöka trafiken behöver en ny mötesstation byggas vid Brattheden. På så sätt kan dagens långa väntetider för tågmöten ersättas av ett bra tågmöte. Åtgärden bedöms bidra till en långsiktigt hållbar transportförsörjning och vara samhällsekonomiskt effektiv, till stor del på grund av att man i och med en relativt billig åtgärd lyckas använda tågen på ett mer effektivt sätt. Den har därmed god lönsamhet. Tågresandet blir mer attraktivt och resandet med tåg i stråket bedöms öka med . Tidsvinsten blir för de resenärer som reser hela vägen från till . Det gör det möjligt att frigöra ett tågsätt som används till produktionen av dagens trafikupplägg. Det frigjorda tågsättet kan i stället användas till att öka turtätheten mellan och . Tillgängligheten förbättras därmed utan att kostnaden för tågdrift ökar.
mot · H2021432 · 2014-11-07 00:00:00 — Nationell chefsutbildning inom omsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en nationell chefsutbildning inom omsorgen. De verksamheter som bedrivs i landets kommuner blir allt mer omfattande och komplexa. Det ställer allt större krav på kompetens hos de anställda för att effektivt kunna erbjuda service av hög kvalitet. Det ställs på liknande sätt allt större krav på chefer i offentlig sektor. Till detta kan också läggas att de kommande tio åren kommer drygt 11 000 chefer att gå i pension. Det innebär att kommuner står inför stora utmaningar när det gäller utveckling och rekrytering av chefer. En undersökning från Kommuner och Landsting 2011 ”Förhoppningar och farhågor: hos framtida chefer i kommunerna” visar att det finns ett stort intresse för att jobba som chef. Positiva faktorer, som god arbetsmiljö och möjligheter till kompetensutveckling, lyfts fram i rapporten av personer som är chefer . visar rapporten att kommunerna behöver bli bättre på att tydliggöra de karriärmöjligheter som finns och ge nya chefer möjlighet att leda mindre grupper för att gradvis få växa in i chefsrollen. De intervjuade önskar också att kunna gå mellan att vara chef och specialist, samt mellan olika förvaltningar och verksamheter. Det handlar alltså om att skapa bra förutsättningar för att vara chef och kunna leda en verksamhet med god kvalitet. saknas en riktad utbildning för avdelnings- och enhetschefer inom äldre-, handikapp- samt individ- och familjeomsorg. Inom omsorgsområdet finns ingen tydlig karriärtrappa som stimulerar till vidareutbildning i likhet med skolan. Inom skolan finns det en statlig befattningsutbildning, som innehåller syfte, uppdrag och ansvar för nyanställda rektorer, biträdande rektorer och förskolechefer. En liknande nationell utbildning behövs inom omsorgsområdet, varför ett nationellt chefsprogram bör tas fram för chefer inom äldre-, handikapp- samt individ- och familjeomsorg. har fått ett regeringsuppdrag att ta fram ett förslag på ledarskapsutbildning för enhetschefer endast inom äldreomsorgen. Utbildningen bör gälla alla chefer, oavsett om de är nyanställda eller inte.
mot · H2021433 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en upprustning av . Vägarna spelar en strategisk roll för näringslivets konkurrenskraft och den regionala utvecklingen. Det är viktigt att det nationella vägnätet håller en god standard, särskilt med tanke på landets samlade exportinkomster och från trafiksäkerhetssynpunkt. E14, som sträcker sig genom och , är en del av Mittnordiska korridoren från , genom och över till i . har i sin trängselutredning pekat ut sträckan som en flaskhals för effektiva transporter, då vägen bitvis håller en helt oacceptabel standard. menar att E14 utan konkurrens är den väg som har störst betydelse för korridoren i och . Vägavsnittet mellan /Lockne och har för låg standard och behöver byggas om. Detta visar sig inte minst i en förfärande olycksstatistik och i att restiderna ökar på grund av att hastigheten sänkts av trafiksäkerhetsskäl. För regionens näringsliv innebär det, att det befintliga avståndshandikappet ytterligare förvärras. Behovet av att rusta upp E14 har funnits länge, och det fanns tidigare med i investeringsplanen, men lyftes ut tillsammans med andra projekt i samband med Trollhättepaketet. Det är nödvändigt att de mest trafikerade och mest trafikfarliga sträckorna på rustas upp .