mot · H2022260 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behovet av en urban tillväxtpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behovet av jobbfrämjande insatser för en växande . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behovet av utbildningsinsatser för en växande . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behovet av fler bostäder för en växande . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behovet av fungerande kommunikationer och infrastruktur för en växande . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behovet av en fungerande välfärd för en växande . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behovet av en politik som stärker den sociala sammanhållningen för en växande . behöver en urban tillväxtpolitik är navet i bygget av ett modernt och konkurrenskraftigt . Med en ökad inflyttning, en stark arbetsmarknad och höga söktryck till utbildningsplatser finns det enorma framtidsmöjligheter för regionen. Befolkningsutvecklingen i regionen talar sitt tydliga språk. En rapport från visar att står för av totala befolkningsökning i yrkesaktiva åldrar. Inkluderas län är motsvarande andel . Huvudstadsregionen är landets största arbetsmarknad och här finns av rikets yrkesaktiva. Om utvecklingen fortsätter kommer att vara den snabbast växande storstadsregionen i . väntas växa dubbelt så snabbt som och och nästan sex gånger snabbare än . Det finns dock flera faktorer som hämmar fortsatta utveckling som kunskaps- och arbetsmarknadsregion. har vi sett hur bostadsbristen ökat och hur kollektivtrafiken blivit allt mer överbelastad. Den växande befolkningen skapar också ett efterfrågetryck på skola, barnomsorg, sjukvård och äldreomsorg som måste hanteras. Även den sociala sammanhållningen är en viktig framtidsfråga. När de sociala klyftorna tillåts växa hotas utveckling. Vi menar att de utmaningar som står inför måste tas på största allvar. har enorma möjligheter, men om den ska kunna stärka sin attraktionskraft som kunskaps- och arbetsmarknadsregion krävs politiska beslut och investeringar. Vår övertygelse är att behöver en framtidsinriktad urban tillväxtpolitik som gör det möjligt för företag och människor att utvecklas i regionen. Det förutsätter ett aktivt politiskt ledarskap och ett gemensamt ansvarstagande från stat, kommuner och landsting. Fler jobb är grunden för allt arbetsmarknad har länge tillhört de starkaste i landet, men den positionen bör långt ifrån tas för given. För att fortsättningsvis ska vara landets tillväxtmotor så behöver arbetskraftsdeltagandet öka. I den hårda globala konkurrensen kan och ska aldrig hävda sig med låga löner, lägre kompetens eller gårdagens teknik. I stället bör fokus riktas mot hur regionen kan fortsätta att ligga i framkant med nya affärsidéer, ökad produktivitet, höjd kompetens och goda arbetsvillkor. En viktig del i en aktiv jobbpolitik är att identifiera och stimulera framtidsbranscher. skapas de flesta av jobben i den privata tjänstesektorn. I uppgår den privata sektorns andel av bruttoregionalprodukten (BRP) till , vilket är betydligt högre än övriga län i . Här finns ett viktigt politiskt vägval att göra framöver. Vi välkomnar att nya samarbetsregering tydligt aviserar att svenska företag ska konkurrera med kompetens, produktivitet och innovationsförmåga – inte med låga löner. En prioriterad del för oss i handlar om att skapa plattformar för samverkan mellan akademi och näringsliv. Stora städer är viktiga , vilket måste tillvaratas. Genom att skapa kontaktytor mellan olika sfärer kan politiken bidra till en snabbare ackumulation av humankapital. Ju enklare och snabbare kunskapsutbyte kan ske, desto bättre förutsättningar för innovation, nytänkande och fler kunskapsintensiva tjänster. Det är tydligt att genomgår en strukturomvandling som alltmer löser upp traditionella gränser mellan tjänste- och varuproduktion. tjänstesektor, finanssektor och inte minst it-sektor lever numera ofta i symbios med tillverkningsindustrin och andra företag runt om i landet. Denna strukturomvandling bör bejakas och mötas med en smart och framtidsinriktad politik. Ett område som särskilt bör lyftas fram är möjligheterna att skapa fler jobb inom sjukvårds- och läkemedelsområdet och det som brukar kallas livsvetenskap eller life science. Hälsa blir allt viktigare och allt fler efterfrågar vård, produkter och tjänster för ett friskare liv, både i och globalt. I det ligger stora möjligheter för , vilken har stolta traditioner när det gäller forskning och utveckling av sjukvård, läkemedel och medicinteknik. Det är även angeläget att främja tillväxten av sociala företag och socialt entreprenörskap. De sociala entreprenörerna ska kunna utveckla sina företag och erkännas som ett önskvärt inslag i marknadsekonomin. En viktig förutsättning för fler jobb och ökad tillväxt är också ordning och reda på arbetsmarknaden. Utnyttjande av illegal arbetskraft, oseriösa entreprenörer, tveksamt användande av F-skattsedlar och skattefiffel drabbar i hög grad de anställda, men har också stor betydelse för företagens konkurrensmöjligheter. Enligt en rapport från i saknar en stor andel av kommunerna i regionen goda rutiner för upphandling. För att arbetsmarknad ska kunna utvecklas är det viktigt att möjligheten att ställa sociala krav vid upphandlingar förbättras – det måste bli ordning och reda på regionens arbetsplatser. Därför välkomnar vi att regeringen har för avsikt att ratificera 94 samt kommer tillsätta en utredning som ska föreslå regler som säkerställer att det vid all offentlig upphandling av tjänster ställs krav på kollektivavtal, eller villkor på minst samma nivå. Offentlig upphandling kan också användas som ett politiskt instrument för att stimulera innovationer. Genom så kallad innovationsupphandling skulle man kunna upphandla okända lösningar på ett problem eller ett behov, för vilka det ännu inte har etablerats någon marknad. För del vore det önskvärt med förkommersiella upphandlingar för områden som smarta elnät, transporter, infrastruktur och hållbara städer. Sådana upphandlingar skulle inte bara kunna generera nya produkter och ekologiskt hållbara systemlösningar för , utan också fler arbetstillfällen. Även höga klimat- och miljökrav driver på innovation. Om företag vet att offentliga upphandlare kommer att efterfråga de bästa lösningarna utifrån klimat- och miljösynpunkt kommer de vara mer benägna att ta fram sådan teknik. En grönare offentlig upphandling är således inte bara nödvändig för att klara omställningen till ett mer hållbart samhälle, den är också viktig ur ett jobb- och utvecklingsperspektiv. Mot denna bakgrund gläds vi åt att den nya organisationen för upphandlingsstöd, som regeringen föreslår, ska ha ett brett perspektiv där innovationer, sociala hänsyn och miljö ingår. Ungdomsarbetslösheten berör oss alla. löper unga som blir arbetslösa efter gymnasiet en betydligt större risk att fastna i arbetslöshet än andra. Det är oacceptabelt. Därför är vi mycket positiva till att regeringen prioriterar jobbinsatser för unga arbetslösa såsom traineejobb och utbildningskontrakt. En jobbinsats som också bör beaktas i sammanhanget är sommarjobb. Ett sommarjobb ger en fot in på arbetsmarknaden och är en viktig insats för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Genom sommarjobb får ungdomar lära sig vilka krav som ställs på en arbetsplats, de får praktisk arbetslivserfarenhet och referenser för sitt framtida jobbsökande. Tyvärr har granskningar visat att tillgången på kommunala sommarjobb varierar kraftigt i . Utbildning är nyckeln till framtidens jobb Utbildning rustar människor för framtidens jobb och ger oss möjlighet att forma våra liv. En av främsta tillgångar är att befolkningen i regionen har landets högsta utbildningsnivå. Trots det kvarstår stora utmaningar på utbildningsområdet i . I ett globalt perspektiv är det tydligt att storstadsregioner i allt större utsträckning blir nationella motorer för tillväxt och utveckling. blir den sociala polariseringen, alltså klyftan mellan människors livsvillkor, allt större i storstäderna. Den tydligaste markören för polariseringen är utbildningsnivå. För dem som besitter efterfrågade kunskaper och kompetenser finns det goda möjligheter till ökade löner och karriärmöjligheter i storstaden. För dem med lägre utbildningsnivå är livschanserna betydligt mer begränsade. Inom sektorer för enkla servicetjänster, vilka har störst utbredning i de största städerna, är lönerna låga och anställningsvillkoren osäkra. Många lågutbildade står helt utanför arbetsmarknaden. arbetsmarknad är i hög grad segregerad efter utbildningsnivå, vilket har blivit särskilt tydligt under senare års ekonomiska kriser. Arbetslösheten för personer som saknar gymnasieutbildning ökade kraftigt i . När arbetsmarknaden sedan återhämtade sig hade denna grupp svårt att komma tillbaka. En grupp med förhållandevis svag ställning på arbetsmarknad är unga människor. En studie av i visar att antalet unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar har ökat i . har en högre andel avhoppare i gymnasieskolan som har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden än i övriga landet. Det är också en högre andel unga som saknar känd aktivitet i än i riket som helhet. Siffror från 2013 visar att drygt var tionde elev i går ut utan att vara behörig till gymnasiet. har bara var fjärde av dessa ungdomar lyckats ta gymnasieexamen. Även utrikes födda har en klart lägre sysselsättningsgrad än genomsnittet i och en lägre utbildningsnivå. En stor förbättringspotential finns särskilt bland utrikes födda kvinnor. som många lågutbildade saknar arbete karakteriseras svensk arbetsmarknad av att många företag inte kan rekrytera den kompetens som de behöver. Så även i . Den regionala yrkesbarometern för pekar på att den utmaning som kommer att växa mest i framöver är missmatchen mellan utbud och efterfrågan på länets arbetsmarknad. Några bristyrken i regionen är byggnadsingenjörer, specialistsjuksköterskor, kockar, bagare och systemutvecklare. När företag inte kan rekrytera den kompetens de behöver kan vi inte stå och se på. En grundförutsättning för tillväxt är att nya och etablerade företag hittar rätt kompetens för att kunna växa och utvecklas. En god kompetensförsörjning bygger på effektiva matchningsprocesser, tillvaratagande av allas kompetenser på arbetsmarknaden och breda investeringar i utbildning. De flesta yrken där det är brist på arbetskraft kräver minst gymnasieutbildning. Mot denna bakgrund välkomnar vi regeringens aviserade satsningar på att stärka gymnasiet samt bygga ut komvux och yrkesvux. Det behövs också satsningar på den högre utbildningen. Enligt landstings beräkningar kommer det att saknas 70 000 högutbildade i . Att möta den förutspådda bristen är angeläget, inte bara för regionens utan hela landets framtida tillväxt och välstånd. Flera indikatorer pekar på att högskoleresurser är underdimensionerade. En jämförelse mellan landets tre storstadsregioner visar att antalet högre utbildningsplatser i förhållande till befolkningen är betydligt fler i både och än i . Därför välkomnar vi regeringens utbyggnad av högskolor, universitet och och vill understryka vikten av att dessa investeringar kommer vår region till godo. Vi är även positiva till att regeringen avser att förbättra kvaliteten på flera högskoleutbildningar. En granskning gjord av anmärker på att flera utbildningar i har bristande kvalitet, däribland högre kurser i nationalekonomi, statsvetenskap och data- och systemvetenskap. Allvarlig bostadsbrist hotar jobbtillväxten En central förutsättning för att ska kunna stärka sin attraktionskraft som kunskaps- och arbetsmarknadsregion är att det finns bostäder. Det måste finnas en fungerande koppling mellan arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. har bostadsmarknad stora problem. Den är trögrörlig och det finns en stor och allvarlig bostadsbrist som utgör ett problem för regionens utveckling och tillväxt. Det beror framför allt på att befolkning växer rekordsnabbt som bostadsbyggandet släpar efter kraftigt. i pekar på att efterfrågan på bostäder från de redan boende och från en årlig befolkningsökning på 40 000 personer kräver ett tillskott på 16 000 nya bostäder . Även om påbörjandet av nya bostäder har ökat så uppger länets alla kommuner att de har underskott på bostäder, och störst är bristen på hyresrätter. Bostadsbristen tycks också ha en mer hämmande effekt på tillväxten än vi tidigare känt till. HSB och har låtit konsultföretaget beräkna de regionalekonomiska effekterna av ett fortsatt lågt bostadsbyggande och utvecklingen av befolkningstätheten. Resultatet är alarmerande. Bara i kan bristen på bostäder leda till ett produktionsbortfall på . Den allt hårdare konkurrensen om bostäderna påverkar särskilt unga och studenter. Detta är allvarligt eftersom har en ung befolkning jämfört med landet i övrigt. Av landets större högskoleorter har det lägsta antalet studentbostäder i relation till antalet utbildningsplatser, . Detta sätter hinder för människor att flytta för att påbörja en utbildning eller pröva ett nytt arbete. Problemen riskerar att växa i samma takt som människor flyttar till . Flaskhalsar kan uppstå och tillväxten bli lägre än vad den annars skulle vara. Även bostadssegregationen mellan nyanlända och övrig befolkning hämmar tillväxten i regionen. När människor utan erfarenhet av den svenska bostadsmarknaden, och med litet inflytande över sitt eget boende, begränsas till vissa utsatta områden skapas negativa utvecklingstrender. Alla kommuner bör ta ansvar för att alla människor ska få likartade förutsättningar på bostadsmarknaden i . Vidare fördjupas bostadsproblematiken av den omfattande utförsäljningen av allmännyttiga bostäder i flera av kommuner. En väl fungerande bostadsmarknad kännetecknas av rörlighet och tillgänglighet – människor ska enkelt kunna komma in på bostadsmarknaden och utvecklas i sitt boende när livet förändras. riskerar att bli en region främst för den som har råd att köpa sin egen bostad, och boendesegregationen tilltar. Att ha någonstans att bo är också en grundläggande välfärdsfråga. Hemlöshet är ett yttersta uttryck för social utsatthet och tyvärr ett problem som växer i . I regeringsförklaringen deklarerade statsministern att bostadspolitiken är en nationell angelägenhet och att bostadsbristen ska mötas med ökat bostadsbyggande, inte minst av hyresrätter. Regeringens mål är minst 250 000 nya bostäder . I budgetpropositionen aviserar regeringen också åtgärder för att modernisera miljonprogrammets flerbostadshus på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Vi socialdemokrater i välkomnar samarbetsregeringens ambitioner på det bostadspolitiska området. vill vi understryka vikten av att framtida investeringar kommer vår region till del. Utan fler bostäder stannar tillväxt. Bättre kommunikationer för fler i jobb En central förutsättning för att ska kunna behålla sin attraktionskraft som kunskaps- och arbetsmarknadsregion är att det finns fungerande kommunikationer och infrastruktur. När kommunikationerna är snabba och pålitliga vågar fler människor söka jobb i andra delar av länet och företag kan rekrytera personal från ett större upptagningsområde. I en utgåva av kartläggs pendlingsströmmarna i . Kartläggningen visar på stora pendlingsströmmar: En stor andel av de förvärvsarbetande i och har sina arbetsplatser i som det sker en betydande arbetspendling ut från . Den inomregionala arbetspendlingen är ännu större. Nästan hälften av de förvärvsarbetande i länet har sin bostad i en kommun och arbetar i en annan. En viktig slutsats är att infrastrukturen måste förbättras för att underlätta pendlingsströmmarna i regionen. ägnar tyvärr stockholmarna mer tid åt pendling än de har semester. En rapport från visar att i snitt går åt till arbetspendling i . En förklaring till den långa restiden i är kollektivtrafikens låga medelhastighet. En bilresa i rusningstid går betydligt fortare än en genomsnittlig kollektivresa. Kollektivresornas hastighet i ligger , medan bilen rullar fram i . har kollektivtrafiken förlorat andelar till bilismen i regionen. Detta förhållande är inte ekologiskt hållbart. En modern tillväxtorienterad politik som tar hänsyn till klimatet och kommande generationer kräver att fler väljer att resa kollektivt och färre väljer bilen. Då måste kollektivresandet göras så attraktivt som möjligt. är inte längre bilen den statushöjare den en gång var, och många arbetsplatser har flyttats från parkeringsnära adresser till mer kollektivtrafiknära lägen. Denna utveckling bör uppmuntras – inte motarbetas. Den långsamma arbetspendlingen är också samhällsekonomiskt kostsam. Enligt myndigheten uppgår kostnaden för trängsel och förseningar för arbetspendlingen i till . Om ska kunna växa på ett hållbart sätt behövs breda överenskommelser om kollektivtrafikens utbyggnad och infrastruktur. Överbelastade transportnät och framkomlighetsproblem är resultatet av decennier av eftersatta investeringar i infrastrukturen. Även underhållet av infrastruktur har varit dåligt. En central framtidsfråga rör tunnelbanan, som med sin enorma kapacitet i hög grad utgör basen i kollektivtrafiksystem. I takt med att regionens befolkning växer blir dagens tunnelbanenät allt mer överbelastat och trängseln ökar. Ett konkurrenskraftigt kräver utbyggd tunnelbana. Även möjligheterna till nya tvärförbindelser bör ses över, utifrån en helhetssyn av hur regionens kommunikationer ska utvecklas. Det är också viktigt med ett fungerande vägnät i hela . Ju närmare norra och södra knyts samman desto bättre blir förutsättningarna för en gemensam regional arbetsmarknad. Ett bra vägnät är också viktigt för att minska trängseln i trafiken och skapa förutsättningar för regionen att växa miljömässigt klokt. En modern arbetslinje kräver bra välfärd En väl fungerande kunskaps- och arbetsmarknadsregion förutsätter en modern välfärd för växande storstäder. arbetsmarknad är igång , . Om människors vilja till arbete ska kunna tillvaratas fullt ut behövs det en fungerande välfärd med anpassade öppettider och god bemanning. Den höga befolkningstillväxten innebär också att utbudet successivt måste öka. har situationen på sjukhusen i blivit alltmer kaotisk. Trots att flera utredningar har pekat på ett stort behov av nya vårdplatser i regionen har ingenting hänt. framhöll behovet av fler nya vårdplatser i . Det var en bild som bekräftades av . Men i stället för att lösa sjukvårdens långsiktiga utmaningar, så har den moderatledda landstingsmajoriteten ägnat sig åt att införa vårdval med ersättningssystem som lett till en uppstyckad vårdkedja. Personalen får allt mindre tid för patienter och och resurser ägnas åt administration och byråkratisk överbyggnad. har vi sett resultatet i form av rekordhög beläggningsgrad och pressad personal. När vårdbehoven försummas som befolkning kraftigt ökar, blir situationen till slut ohållbar. Detta är ett politiskt ansvar som kräver politisk handlingskraft. Även den svenska förlossningsvården kan bli bättre. har allt fler rapporter kommit som pekat på tuffa arbetsvillkor och risker för patientsäkerheten – inte minst i . Därför är det bra att regeringen nu föreslår en riktad satsning på att förbättra förlossningsvården och stärka insatserna för kvinnors hälsa. Vidare står äldreomsorgen inför stora utmaningar. En rapport från fackförbundet visar att de resurser som läggs på äldreomsorgen har minskat rejält trots att de äldre blir allt fler. ökar anhörigomsorgen dramatiskt. Ungefär 100 000 personer har gått ner i arbetstid eller helt slutat arbeta för att vårda en anhörig. Denna utveckling är oacceptabel och strider mot en modern arbetslinje. Behovet av satsningar på äldreomsorgen förstärks av demografiska utveckling. minskar antalet stockholmare som är , men därefter blir de fler. Mot denna bakgrund välkomnar vi regeringens aviserade satsningar på äldreomsorgen i budgetpropositionen . En modern arbetslinje kräver också bra barnomsorg. tvingas människor tacka nej till arbete på grund av att det inte finns barnomsorg på de tider som arbetet kräver. Det är inte godtagbart. Det borde vara självklart att barn erbjuds barnomsorg i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier – så även under tidiga morgnar, kvällar, nätter, och sommartider. Vi är därför positiva till att regeringen avsätter medel för ett stimulansbidrag till de kommuner som erbjuder omsorg , nätter och . Utökade öppettider är ett viktigt smörjmedel för näringslivet, för arbetslinjen och en viktig förutsättning för att såväl kvinnor som män ska kunna försörja sig. Den höga befolkningstillväxten i och en växande andel äldre innebär ett växande behov av personal inom välfärdstjänsterna. En framtidsstudie som i har gjort pekar på en arbetskraftsbrist inom vård och omsorg. Inom hälso- och sjukvård samt social omsorg väntas efterfrågan inom samtliga utbildningsgrupper öka kraftigt. Det gäller såväl gymnasieutbildade som eftergymnasialt utbildade. I väntas efterfrågeökningen bli , vilket kan jämföras med en motsvarande uppskattad ökning på i och . Ett annat yrkesområde där en relativt kraftig bristsituation förväntas uppstå är inom pedagogik- och lärarutbildade. Även här utmärker sig i förhållande till landets övriga två storstadsregioner. I beräknas efterfrågan inom detta område öka fram , medan motsvarande ökning i och ligger på . Ett oroande exempel som tar upp är en ökande brist på förskollärare i . Det beror både på större barngrupper och på ökade krav på adekvat utbildning. Fram kan gapet mellan tillgång och efterfrågan på utbildade förskolelärare uppgå till mer än 4 000 personer. En urban tillväxtpolitik för bör beakta behoven av utbildad personal inom välfärden. Det är också viktigt att framtidens välfärdsarbetare erbjuds attraktiva arbetsvillkor. Social sammanhållning och framtidstro En väl fungerande kunskaps- och arbetsmarknadsregion förutsätter social sammanhållning. Människor som känner delaktighet och trygghet har bättre möjligheter att ta risker och utvecklas än människor som lever i utanförskap och otrygghet. Samhällsgemenskap och individuellt självförverkligande är helt enkelt en förutsättning för varandra, inte en motsättning. ser vi en växande social polarisering i . Livschanserna är mer varierande i regionen än på många andra håll i landet, något som en resa längs med tunnelbanans röda linje tydligt visar. Från det välbärgade till det fattigare sjunker årsinkomsten med , medellivslängden med och andelen som klarar är färre. Särskilt bekymmersamt är att klyftorna i barns ekonomiska uppväxtvillkor har blivit större . Enligt ökade andelen fattiga barn i från . En tydlig trend är att skillnaderna mellan rikare och fattigare stadsdelar har ökat. I stadsdelen i är av barnen fattiga, enligt Rädda Barnens definition. Vidare har den grova organiserade brottsligheten fått fäste i , framför allt i våra storstäder. Detta skapar en otrygghet bland människor, vilket hämmar en ljus framtidsutveckling för vår region. Även de våldsamma upploppen i och andra Stockholmsförorter pekar på att den sociala sammanhållningen i måste bli starkare. Länge dominerade uppfattningen att ekonomiska klyftor är bra för tillväxten i den ekonomiska och politiska diskussionen. Denna uppfattning har dock allt mer börjat ifrågasättas. framhåller flera internationella organisationer, däribland och , att sociala motsättningar kan hota stabiliteten i hela samhället. Åtskilliga internationella studier visar till exempel ett entydigt samband mellan ojämlikhet och våldskriminalitet. Den som befinner sig i långvarig arbetslöshet, fattigdom, missbruk eller segregation riskerar i större utsträckning att komma i kontakt med kriminalitet.