ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021358 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om metodstöd till anhörigvårdare. av hjälpen till personer som fortfarande bor kvar hemma ges av anhöriga. Enligt socialtjänstlagen ska kommuner ge stöd och det finns också statliga anslag för kostnaderna för ersättning till anhörigvårdare. Stödet ska skräddarsys efter de individuella behoven. Det ska syfta till att underlätta situationen fysiskt, psykiskt och socialt. Sådant stöd kan vara korttidsplatser, dagvård, avlösning i hemmet eller att träffa andra i anhörigvårdgrupper. har visat att en kombination av utbildning, färdighetsträning och psykosocialt stöd är till stor nytta för både äldre och deras anhöriga. Trots att stödet till anhöriga är lagstadgat fungerar det på många håll dåligt och väldigt olika mellan olika kommuner. Det finns där ett behov av stödjande åtgärder på olika plan – naturligtvis avlastning i vardagen, hjälp med utbildning och kontakter i vardagen, liksom större kunskap om hur vården kan utformas för att ge bästa resultat. Kommunerna har i uppgift att hålla kontakt med anhörigvårdare och utforma lämpligt stöd. borde kunna bidra med kunskap, exempel på färdighetsträning eller annat metodstöd. Sådant stöd kan bidra till vårdutveckling hos kommuner och ge större enhetlighet. vore det kunskap och information som skulle underlätta för individuella anhörigvårdare.
mot · H2021359 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt ansvar för att landets kommuner arbetar fram en cykelstrategi. 2012 lade fram sin cykelutredning, SOU 2012:70, och därefter har inte mycket hänt av de förslag som fanns i utredningen. I utredningen lyftes bland annat cykling ur miljöhänsyn, folkhälsoaspekten och ur infrastrukturen. Vad gäller miljöhänsyn är det självklart mycket bättre och mer miljövänligt att cykla än att använda bil, moped eller buss oavsett om de drivs med miljövänliga drivmedel. För folkhälsan är det tveklöst bättre att cykla och på ett naturligt sätt röra på kroppen och vistas i utemiljö. Vad gäller infrastrukturen finns all anledning att se cyklingen som en del i det resmönster vi gör . Här finns oerhört mycket att utveckla för att det ska fungera. När det gäller cyklingen som ett komplement till kollektivtrafiken handlar det om att medverka till trafiksäkra cykelvägar, bra och säkra cykelparkeringar, med inomhusparkering, belysning, kameraövervakning etc, invid trafiknoder där det går att lämna cykel för att ta tåg, buss eller samåka med bil. Säkra cykelparkeringar fordras också vid bostäder, skolor, affärer, arbetsplatser och alla de ställen där man har behov av att ställa ifrån sig cykeln. Likväl som man i kommunernas byggplaner ställer krav på visst antal parkeringsplatser för bil ska man också ställa krav på säkra cykelparkeringar. Cykelvägar som är trafiksäkra innebär att de ska göras halkfria d v s ta bort löst grus , våta löv och is och snö . Dessutom ska det finnas belysning och dylikt. Ytterligare exempel är att barnens cykelväg till skolan ska vara lika säker som att cykla i storstadens täta trafik. Cykelolyckor ökar som bekant i våra storstäder. Det gäller i det sammanhanget att medverka till forskning och utveckling av trafiksäker utrustning. som nya trafikleder byggs eller rustas upp ska också krav på cykelväg ställas. Alla sätt som medverkar till en bättre folkhälsa är viktiga. Våra sjukvårdskostnader behöver förebyggas och cykling kan bidra till det. Om det blir en bättre marknadsföring av cykling och det kopplas till turism och företagande skulle cykeln som bruksföremål utvecklas. I våra kommuner finns många fina turer, kortare eller längre, som skulle kunna göras till cykelleder. Cykelturism är en outnyttjad och oexploaterad möjlighet. Låt detta bli en möjlighet som skulle innebära behov av fler boenden, matställen, guidade turer med mera för områden som är bortglömda eller av andra skäl inte besöks. Med hänvisning till ovanstående framgår behovet av att man i alla kommuner ska ta fram en cykelstrategi där det innefattas trafiksäkerhet, parkering, motion och turism/arbetstillfällen. Staten måste ta initiativ och skapa förutsättningar för att det blir verklighet.
mot · H2021360 · 2014-11-07 00:00:00 — Utvärdera lagstiftningen om sjöfylleri tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera lagstiftningen om sjöfylleri. För många är båtlivet en viktig del av semester och avkoppling. Sommarens skärgårdsutflykter är härliga, oavsett om de sker i en enkel öppen båt med kaffekorg eller i en större båt med möjligheter till övernattning och matlagning. Ett rikt skärgårdsliv är också viktigt för fastboende öbors möjligheter att leva och verka i denna typ av glesbygd. Det svenska båtlivet spänner över alla samhällsklasser och med stor variation, men med det gemensamt att en förkrossande majoritet av fritidsskepparna tar ett stort ansvar för säkerhet, trivsel och miljö. För den som saknar egen erfarenhet kan det vara lätt att tankemässigt koppla samman framförande av båtar med bilkörning, men skillnaderna är stora. På vägen möter man långtradare i /h på en halvmeters avstånd och reaktionerna måste vara blixtsnabba när ett barn springer ut i gatan efter en boll. Säkerhetsutmaningarna på sjön är annorlunda, om än i många stycken mer betydande än de på vägen. Variationer i väder och vind och allt annat som påverkar förutsättningarna för att man säkert ska kunna framföra sin farkost kräver kunskap och omdöme – något man samlar på sig och i samverkan med andra. Det är inte alldeles självklart att en strikt promillegräns stärker säkerheten till sjöss. Det är heller inte alldeles självklart att en sådan gräns ska vara samma som den för bilkörning. Regeringen bör därför utvärdera sjöfyllerilagen utifrån dessa förutsättningar.
mot · H2021361 · 2014-11-07 00:00:00 — Polisutbildning på distans i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om polisutbildning på distans i . har fler poliser än och människor känner sig också tryggare . Men ökningen av antalet poliser har inte varit jämnt fördelad över hela landet. är ett av de län där tillskottet på nya poliser varit lägre. Anledningen till att antalet poliser inte ökar är att många gått från yttre till inre tjänst samt många pensionsavgångar. Låga löner och organisatoriska problem har lett till ett rekryteringsproblem för länet vilket ytterligare bidragit negativt till bemanningssituationen. hade en polisutbildning på distans som inrättades 2003. Denna lades ner 2011. av den dåvarande polisutbildningen skedde på distans, i detta fall kopplad till och , medan resterande av utbildningen var förlagd till i norr om . Studenterna var knutna till en polismyndighet där en stor del av de praktiska övningarna genomfördes under handledning av lärare och poliser. Utbildningen innefattade fyra terminers heltidsstudier och vad gällde antagningskrav, rekrytering och urval så var dessa desamma som för en vanlig polisutbildning. Fördelarna med att kunna studera på distans är flera. Bland annat får man en närmare anknytning till det egna arbetet och kostnaden för polisorganisationen blir betydligt lägre. Undersökningar har visat att de som studerar på distans tenderar att stanna på orten som ofta är deras hemort. Vi vill att polisen ska vara en del av människors vardag. En minskning av poliser och ökad brottslighet leder till en otrygghet. Denna otrygghet som växer fram hos befolkningen riskerar i sin tur att leda till befolkningsminskning på de platser som uppfattas som särskilt otrygga – detta eftersom människor väljer att flytta till platser där det upplevs som tryggare att bo. Ett konkret problem i länet är att polisstationerna på ett antal orter är stängda . För att vända utvecklingen måste vi öka antalet poliser i länet. Utbildningsnivån skulle alltså kunna höjas väsentligt som servicen gentemot medborgarna ökar. Tryggheten i samhället förbättras genom en ansvarsfull och tydlig politik mot brott, och med detta som grund genomförde alliansregeringen den mest omfattande satsningen på rättsväsendet i modern tid. Bland annat ökade antalet poliser med 3 000 vid makten. Polisen och rättsväsendet ska finnas tillgängliga och ha rätt resurser för att möta behovet hos medborgarna. Därför är det så viktigt att hålla uppe ambitionsnivåerna och tänka långsiktigt på framtida behov. Med bakgrund i ovanstående önskar vi att regeringen ser över möjligheten att återinrätta polisutbildningen på distans i .
mot · H2021364 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spelberoende ska införlivas som en del i socialtjänstlagen. Spel om pengar har lockat människor och skapat spänning i tillvaron – drömmen om den stora vinsten, eller glädjen i att vinna en mindre summa där själva känslan av att vinna i sig är det primära. För många är spel något roligt att då och då prova på, på färjan eller på krogen. För andra är det inte lustfyllt alls. För en del slutar spelandet med att de tappat kontrollen och förlorat allt: tillgångar, familj, vänner och jobb. Vägen tillbaka är ofta både lång och svår. Problemet bör betraktas som den sjukdom det är, liksom andra beroenden människor kan falla in i. I socialtjänstlagen anges vilket ansvar socialnämnderna i kommunerna har. Det finns reglerat om missbruk av alkohol, narkotika, doping, läkemedel och andra substanser. Det finns dock ingenting om spelberoendeproblematik eller om andra missbruk som inte består av substanser. Att tydligt definiera i socialtjänstlagen att socialnämnden i en kommun har ansvar för denna problematik, skulle underlätta ansvarsfördelningen och därmed för den enskilda spelmissbrukaren. Det skulle också innebära en större likvärdighet, då kommuner prioriterar frågan i olika grad. Samarbete med ideella aktörer Att kommunerna genom en ändring av socialtjänstlagen får ett förtydligat ansvar, innebär givetvis inte att de ideella aktörer som arbetar med sådana frågor ska åsidosättas eller ges mindre stöd, snarare tvärtom. Kunskapen, erfarenheterna och engagemanget kan tas till vara i högre grad . Många av dem, som , driver också på för att spelberoende ska införlivas i socialtjänstlagen.
mot · H2021366 · 2014-11-07 00:00:00 — Flytta lagstiftning om penningenhet till grundlagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att flytta formuleringen om penningenheten från lagen om riksbank till grundlagen. Motionen har lagts, behandlats och avslagits av tidigare. En nyvald riksdag kanske är mer mogen att ta positiv ställning till förslaget än den tidigare . Om inte annat borde den tilltagande osäkerheten vad gäller eurons framtida ställning innebära att tittade närmare på detta förslag. EU:s valutaunion är i djup kris. Lösningarna som presenteras handlar om ”en allt fastare union”. I Barrosos öppningstal på i slog han fast att ”den nuvarande utformningen av euroområdet bara är tillfällig, eftersom alla medlemsstater utom två är avsedda att bli fullvärdiga medlemmar i i enlighet med fördragen”. Uttalandet är ett hot mot svensk demokrati. har inget formellt undantag och irritationen i är stor över att inte redan gått in i valutaunionen, trots att vi i stort sett är det enda land som uppfyller villkoren för medlemskap. Att svenska folket har sagt ett rungande nej till euron i folkomröstning spelar ingen roll i . Kommissionen försöker med alla medel rädda valutaunionen. Förslag om ytterligare maktkoncentration till haglar. En summering visar att kommissionen nu kräver inte mindre än fyra nya unioner: en bankunion, en fiskal union, en politisk union och en social union. Det pågår ett intensivt arbete i kommissionen för att skapa ”en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union”. Projektet har fått namnet EMU 2:0 för att förmedla en bild av modernitet. Men svenska folket röstade alltså nej till euron mot . ledamöter var varken då eller är nu representativa för svenska folket i denna fråga. var för euron . är det oklart hur ledamöter de facto ställer sig, men av folket är mot enligt opinionsmätningarna. Och kan med enkel majoritet föra in i valutaunionen. För att undvika att en i denna fråga för folket icke representativ riksdag med enkel majoritet tar beslut i frågan om penningenhet, bör beslut av den digniteten föras in i grundlagen. Detta kan ske genom att en mening från riksbankslagen överförs till grundlagen, RF 9 kap. 14 §. Den lyder: ”Penningenheten i kallas krona och delas i etthundra öre.” Beslut om ett eventuellt svenskt inträde i valutaunionen skulle då kräva två på varandra lika beslut med mellanliggande val. Det garanterar en demokratisk hantering av frågan om vår valuta. bör därför ge regeringen till känna som sin uppfattning att beslut som rör formuleringen om penningenheten flyttas från riksbankslagen till grundlagen.
mot · H2021369 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska avbryta samarbetet med privata aktörer om att etablera lågprisflyg på . togs de första initiativen från ett privat bolag till att etablera lågprisflyg på militärflygplatsen , centralt belägen i . Utifrån Försvarsmaktens dåvarande osäkra framtid på inleddes ett samarbete som utmynnade i att Försvarsmakten ansökte om verksamhetstillstånd för civil flygverksamhet. har militärflygets framtid på klarats ut, som verksamhetsansökan efter en mångårig process fått förvaltningsjuridiskt godkännande av , trots att miljödomstolen förordat en avstyrkan. Många frågetecken vad gäller miljökonsekvenserna finns kvar. Hur säkerställs att gifter inte läcker ut i grundvattentäkter? Hur ska ökningen av bullerstörning av närliggande bostadsområden hanteras? Hur kompenseras ökade utsläpp av klimatpåverkande gaser? Men frågan om lågprisflyg på handlar inte enbart om miljöfrågor. Även andra risker finns, och att Försvarsmakten nu givits tillstånd att gå vidare med frågan innebär inte att man måste göra det. Tvärtom talar mycket för att projektet bör avbrytas. Försvarsmakten har redan lagt ner omfattande resurser på tillståndsprocessen. Men dessa kostnader är ändå ringa i jämförelse med de ekonomiska risker man tar om man går vidare med investeringar för att möjliggöra lågprisflygverksamhet på . De preliminära kostnadsberäkningar som gjorts visar på en kostnadsnivå runt – detta för att bland annat bygga om två rullbanor och flytta anläggningar för ljus och nätstationer. Detta är inget som Försvarsmakten har behov av för egen del. Lågprisflygmarknaden i är redan mättad. Få exempel finns på flygplatser som klarar sig utan omfattande bidrag. kommuns politiska ledning har tydligt slagit fast att några bidrag inte kommer att ges till sådan verksamhet på . Politiskt finns inget intresse för en lågprisflygplats några få kilometer från i , när finns på 20 minuters avstånd med tåg från . Sannolikheten är därför mycket stor att verksamheten snabbt går i konkurs, varför risken finns att de stora investeringar som Försvarsmakten måste genomföra för att möjliggöra lågprisflyg på blir direkta ekonomiska förluster. En risk som inte påtalats lika tydligt under processen är faran med att låta en utomstående verksamhet ha tillgång till en militärflygplats. Det bolag samarbetat med har genomgått många ägarbyten och oklara utländska ägarintressen har en mycket stor del i bolaget. Även om Försvarsmakten verkar för att särskilja militär verksamhet med lågprisflyget, ger tillgången till flygplatsen för utomstående verksamheter helt klart möjligheter för den som eventuellt har andra syften. Mot bakgrund av ovanstående föreslås tillkännage för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Försvarsmakten skall avbryta samarbetet med privata aktörer i syfte att etablera lågprisflyg på .
mot · H2021372 · 2014-11-07 00:00:00 — Fritidspolitikers rätt till föräldraledighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen att se över hur fritidspolitiker ska kunna vara föräldralediga från förtroendeuppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur villkoren för fritidspolitiker kan förbättras. Under så har det, tack och lov, hänt mycket vad gäller jämställdhet och föräldraskap. Även om utvecklingen går alltför långsamt, så är det fler manliga föräldrar som tar ett mer aktivt ansvar än vad som var fallet tidigare. I har vi en generös och bra föräldraförsäkring. Tyvärr så förändras inte alltid systemen i takt med att samhället gör det. För förtroendevalda är detta tydligt. Inte vare sig statsråd eller fritidspolitiker har möjlighet att ta föräldraledigt från sina förtroendeuppdrag. Detta är något som borde ändras. I kommuner fanns 2011, enligt SKL och SCB, 38 000 förtroendevalda i kommuner och 4 600 i landsting och regioner. respektive av dessa var fritidspolitiker. Unga under är underrepresenterade bland de förtroendevalda i kommuner och landsting. vad gäller de som hoppar av uppdragen är såväl unga som kvinnor överrepresenterade. Att unga politiker hoppar av förtroendeuppdrag i högre utsträckning än äldre är måhända inte överraskande. Unga är mer benägna att flytta, och det finns många olika saker som pockar på energi och tar tid. Att ha ett fritidsuppdrag som förtroendevald tar enligt SKL i genomsnitt , för att läsa handlingar, träffa organisationer och genomföra sammanträden. Villkoren för fritidspolitiker ser olika ut i olika kommuner och landsting, både vad gäller arbetsbelastning och förmåner. Det finns rätt till skäligt arvode, ersättning för förlorad arbetsinkomst, och rätt till tjänstledighet under sammanträdestid. För den som studerar finns dock ingen rätt att få igen missad föreläsningstid, och för timvikarier och andra så kan det vara oerhört svårt praktiskt att ta tjänstledigt. En särskild anledning som gör att många förtroendevalda hoppar av, är att de blir föräldrar. Eko rapporterade om ett fall, där en centerpartist i intervjuades. Kvinnan sa bland annat: ”Det är svårt att välja bort familjen, den finns ju där. De var tvungna att bli prio ett, och så är det ju inte. De är ju inte prio ett, när man har uppdrag till exempel.” Det är inte alls säkert att det i just detta fall hade förändrats, om möjligheten till föräldraledighet för fritidspolitiker funnits. För många hade dock situationen blivit betydligt lättare, om någon annan kunde vikariera på ens uppdrag i en nämnd, beredning och/eller utskott, . Flera som känner sig tvungna att helt lämna politiken skulle istället ta en paus. Därför bör ge regeringen tillkännage som sin mening att fritidspolitiker ska kunna vara föräldralediga från sina uppdrag.
mot · H2021373 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en person ska klassas som donator av organ, om han eller hon inte har meddelat något annat. är över 1,5 miljoner svenskar inskrivna i registret, och har meddelat att de vid händelse av död medger att deras organ kan användas för att hjälpa behövande medmänniskor. Trots att allt fler anslutit sig till registret, räcker inte antalet till för att hjälpa de som är i behov av organdonation. Enligt stod 744 personer på kö för att få ett eller flera nya organ, . ligger fortfarande under genomsnittet i EU vad gäller donationer i förhållande till folkmängd. De flesta vill donera Enligt försäkringsbolaget skulle mer än hälften av dem som inte anmält sig till donationsregistret kunna tänka sig att donera sina organ. Vissa tycker att och sjukvården borde bli mer aktiva och upplysa mer om fördelarna om donation, men det finns ett betydligt enklare sätt, nämligen att klassa en person som donator, om den inte uttryckt ett ställningstagande emot. Respekt för den som inte vill Givetvis måste den enskilde som, oavsett skäl, motsätter sig donation av sina organ ges full respekt för detta. Ett sådant ställningstagande ska inte ifrågasättas. måste vi se, att de flesta är positiva till donation, men av olika orsaker inte anmäler sig till registret. För dessa skulle det kunna vara en enkel och smidig åtgärd. De viktiga konsekvenserna skulle dock komma andra till del. Anledningen till att det är viktigt att få fler i donationsregistret, är att det kan rädda livet på människor. Alltför många människor som har stått i kö för nya organ har dött, fast det skulle ha kunnat finnas villiga . Detta gör det angeläget att ändra regelverket.
mot · H2021375 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omfattningen av diskriminering inom rättsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hatbrott vid och mot asylboenden. är medvetna om att diskriminering existerar inom rättsväsendet, precis som i samhället i övrigt. Det finns mycket forskning som konstaterar att så är fallet och det är viktigt att se över vilka konkreta åtgärder som kan vidtas för att lyfta dessa frågor. ser positivt på att regeringen tydliggjort att hatbrott kommer vara en prioriterad fråga för polisen. Omfattningen av diskriminering inom rättsväsendet I Brottsförebyggande rådets (Brå) , om missgynnande av personer med minoritetsbakgrund eller utländsk bakgrund, konstateras att diskriminering inom rättsväsendet i hög grad existerar. Resultaten pekar på att det finns föreställningar inom rättsväsendet om att vissa minoritetsgrupper och vissa brottstyper hör ihop. Det finns också föreställningar om att personer med vissa typer av minoritetsbakgrund alltid förnekar brott och de tas därför inte på allvar i rättsliga sammanhang. Andra exempel handlar om att personer med utländsk bakgrund betraktas som mindre trovärdiga än etniska svenskar – på brottsplatsen, under brottsutredningen och i domstolsförhandlingen. Fokus för Brås rapport om diskriminering i rättsprocessen är att visa hur diskrimineringen inom rättsprocesserna ser ut, men dessvärre innehåller rapporten inga uppgifter om i hur stor utsträckning diskriminering förekommer. Sådan information är viktig för att kunna förändra situationen. Likhet inför lagen och ett rättsväsende fritt från diskriminering är en viktig och prioriterad fråga. Statistik om hatbrott vid/mot asylboenden förde statistik över olika händelser kring flyktingförläggningar. Dessa uppgifter sammanställdes och redovisades senare bland annat i boken av och . Flyktingförläggningar låg ofta avskärmade från samhället i övrigt och det förekom återkommande rasistiska attentat mot dessa. ökade antalen attentat mot flyktingförläggningar och enskilda invandrare och begicks 117 attentat mot flyktingförläggningar och 151 attentat mot invandrare utanför flyktingförläggningarna. har ansvaret för Statens invandrarverks uppgifter när det gäller mottagande av asylsökande, men det förs ingen statistik kring händelser vid flyktingförläggningar/asylboenden så som det gjordes . Det skulle inte kunna gå att ge en rättvis bild av företeelsen av attentat mot flyktingförläggningar nu jämfört med eftersom boendesituationen har förändrats enormt – allt färre bor på asylboenden/anläggningsboenden och fler i så kallat eget boende – men det skulle vara värdefull information att samla in. Enligt är det svårt att få fram siffror på området. Visserligen ingår brott mot flyktingförläggningar i Brottsförebyggande rådets hatbrottsstatistik, men de särredovisas inte. Inom svensk forskning verkar frågan om brott mot/kring flyktingförläggningar lysa med sin frånvaro, vilket regeringen borde överväga att åtgärda.