mot · H202256 · 2014-11-04 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ge myndigheter i uppdrag att utanför elcertifikatssystemet upphandla el från havsbaserade vindkraftverk till fast pris. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglera vindkraftens bygdepeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2016. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att få till stånd en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella planeringsmål för solel och solvärme. 2 Ett förnybart energisystem Världens energianvändning ökar ständigt. I både och resten av världen kommer behovet av energi att öka under de närmaste decennierna. Den ökande energiförbrukningen hänger ihop med befolkningsutvecklingen i världen. beräknas befolkningen uppgå till någonstans mellan 9 och10 miljarder människor. Människor som kommer att kräva sin beskärda del av jordens tillgångar och välstånd. Det är kol, olja och gas som dominerar produktionen. Denna utveckling är inte hållbar. vill att i stället ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. ska vara ett land som tar ansvar för kommande generationer. Investeringar i det svenska energisystemet är en viktig och nödvändig del i miljö- och klimatomställningen i . Fokus ska ligga på de förnyelsebara naturresurserna: sol, vind, vatten och skog. Vi har kunskaperna inom en rad områden, vi har tekniken och vi vet att det är dyrare att inte göra något än att göra något. Räkningen ska betalas och frågan är av vem. Klimatförändringen är ett faktum som drabbar alla. Satsningar på förnybar elproduktion är helt nödvändiga för att nå målet: ett ekologiskt hållbart samhälle. Vi välkomnar därför regeringens besked om att elcertifikatsystemet höjs till för att främja utbyggnaden av förnybara energikällor till 2020 och att ett mål ska tas fram. Höjningen till 2020 är den nivå som har föreslagit. Vi anser därtill att målet ska vara förnybart . Vi välkomnar även att regeringen aviserat att ett helhetsgrepp om det statliga bolaget ska tas i syfte att göra det ledande i omställningen av energisystemet. Energieffektivisering är dock den kanske viktigaste vägen till en hållbar energiförsörjning. Investeringar i energieffektivisering har också visat sig vara en mycket lönsam affär. Trots det sker energieffektivisering sällan av sig självt. Energieffektivisering kräver oftast investeringar och dessa motverkas dels av ett fokus på kortsiktig lönsamhet, dels av att investeringar i kärnverksamheten har högre prioritet. Därför behövs det ekonomiska incitament för framförallt industrin och bostadssektorn att investera i energieffektivisering. är överens med regeringen om en satsning i budgetpropositionen på upprustningsstöd för miljonprogramsområden som bl.a. ska bidra till energieffektivisering. har även fler förslag angående energieffektivisering i bostadssektorn i motionen ”En ny bostadspolitik” (V230). Satsningar på energieffektivisering och förnybar energi innebär förutom de miljömässiga vinsterna en stor möjlighet att skapa många arbetstillfällen. I denna motion tas en rad förslag upp som skulle påskynda omställningen av energiproduktionen i . Vi tar upp frågan om kärnkraften i en särskild motion ”Avveckla kärnkraften” (V531). Vi avser att återkomma med en motion om skogen som förnyelsebar resurs senare . Vindkraften blir alltmer konkurrenskraftig. Vindkraft är den förnybara energikälla som ökar mest i världen och utvecklingen i visar på samma trend, från 2009 till el från vindkraftverken . Utbyggnaden måste fortsätta. Förutom en höjd ambitionsnivå med elcertifikatsystemetet föreslår vi här ytterligare åtgärder för att påskynda utvecklingen. 3.1 Stimulera havsbaserad vindkraft Trots att det finns en stor potential för havsbaserad vindkraft i har byggandet ännu inte tagit fart. Havsbaserad vindkraft ger dessutom fler jobb i , p.g.a. att mycket arbete måste utföras på plats. Fyra femtedelar av kostnaden för ett landbaserat vindkraftverk ligger i tillverkningen. För havsbaserad vindkraft är motsvarande andel en dryg tredjedel. Resten är kostnader för fundament, service, underhåll, hamnar, båtar m.m. vill främja forskning och utveckling av vindkraft till havs för att säkerställa lönsamhet och driftsäkerhet. Men det är även nödvändigt att öka efterfrågan. Regeringen bör därför ge myndigheter i uppdrag att utanför elcertifikatsystemet upphandla el från havsbaserade vindkraftverk till fast pris. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 3.2 Gynnsamma skatteregler för den förnybara energin Utvecklingen för vindkraftskooperativen har hejdats av införandet av en uttagsskatt på mellanskillnaden mellan elpriset på börsen och det pris andelsägarna betalar på elleveranser från kooperativen. Vidare har genom en egen tolkning av ellagen kraftigt reducerat energiskattebefrielsen för kommuner och företag som äger och producerar vindkraftsel för egen förbrukning. har också genom ett ställningstagande angående momsregler gjort det väsentligt mer komplicerat och dyrare att sälja vindkraftverk till kommuner och företag. Att den mycket positiva utvecklingen av vindkraften bromsas upp på detta sätt är inte bra. Samhället bör underlätta för småskalig förnybar elproduktion. är därför överens med regeringen om att en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el införs . Vi är också överens om att regeringen ska följa upp och utvärdera skattereduktionen samt undersöka möjligheterna att förenkla förfarandet, ytterligare underlätta för privatpersoners egenproduktion av el, och att låta fler, såsom andelsägare av förnybar el, komma i åtnjutande av skattereduktionen. 3.3 Avskaffa möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft Kommunerna har i praktiken vetorätt mot vindkraft. Detta genom att en kommun som är negativt inställd till vindkraft helt kan enkelt låta bli att ta upp sådana ärenden och därmed helt bromsa utbyggnaden. Vetorätten står i skarp kontrast till att kommunerna inte har samma möjligheter att hindra utvinning av fossil och klimatpåverkande energi, som t.ex. olja och gas. Formerna för kommunernas inflytande på vindkraftssidan måste därför förändras och kravet på tillstyrkande bör tas bort. Kommunernas åsikt ska väga tungt, men i ett läge där på energiområdet ska gå från fossil- och kärnkraftsenergi till förnybart och lägre energianvändning är ett kommunalt veto orimligt. Vad som ovan anförts om att avskaffa möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör som sin mening ge regeringen till känna. 3.4 Reglera vindkraftens bygdepeng På vattenkraftssidan finns en bygdepeng som utgår till vattenkraftskommuner och som används till upprustning av lokaler m.m. Denna bygdepeng regleras i en förordning. På vindkraftssidan har en bygdepeng uppstått som ett krav från olika kommuner, men det har skett på frivillig väg utan förordningsreglering. föreslår att även bygdepengen för vindkraft regleras i förordning för att inte de bäst förhandlande kommunerna ska få de högsta ersättningarna. Detta skulle göra det svårare för oseriösa aktörer att verka och öppnar inte för diskussion om otillbörlig påverkan. Vad som ovan anförts om att reglera vindkraftens bygdepeng bör som sin mening ge regeringen till känna. 3.5 Snabbare utbyggnad av elnätet Utbyggnaden av stamnätet för el i är kraftigt eftersatt och stora delar av det existerande nätet behöver förnyas. I Svenska kraftnäts Perspektivplan 2025, som fastslogs 2013, beräknas behovet av investeringar och reinvesteringar till 55–. Som en jämförelse kan nämnas att investeringarna uppgick till . I takt med att nya vindkraftverk ansluts till nätet förvärras dagens problem med flaskhalsar i överföringen av elen till konsumenterna genom elnäten. Ett särskilt bekymmersamt problem är att dagens elnät inte räcker till för att utbyggnaden av vindkraftsel i norra ska komma hela till del. Nätkapaciteten måste byggas ut så att elen kan överföras till där elförbrukningen är större. I ett läge när står inför stora investeringsbehov är det inte rimligt att ge hundratals miljoner i utdelning till staten. Regeringen bör återkomma med förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2016. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare måste tillståndsprocessen för stamnätskoncessioner snabbas upp. tar tillståndsprocessen för stamnätet orimligt . Flaskhalsarna i elnätet och den långsamma tillståndsgivningen är två av de problem lyfter fram i sin rapport ”Staten på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring” (RIR 2013:3). Bland de orsaker till problemen som identifierar finns den tidigare regeringens passivitet i styrningen av , dess bristande återkoppling till om orsakerna till Svenska kraftnäts ouppfyllda investeringsplaner samt avsaknaden av gemensamma riktlinjer för länsstyrelserna för deras insatser i tillståndsprocessen för stamnät. Regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4 En ljusnande framtid – satsa på solenergin Energi från solen finns i närmast oändliga mängder. Ändå används bara en mikroskopisk del för att producera energi. Även om en stor del av den solenergi som når jorden inte går att ta till vara finns det ändå en enorm potential att utnyttja solen som kraftkälla mycket effektivare än . Många länder har upptäckt detta. I står investeringar i solenergi än och stampar, trots stort intresse bland företag, offentlig sektor och privatpersoner. vill kraftigt öka produktionen av ren el från solen. I takt med fallande priser på solceller har utbyggnaden av solenergianläggningar börjat ta fart i världen. var den installerade effekten i solpaneler i världen (GW) enligt rapporten for Photovaltaics 2014–2018 från den . Detta innebär en kapacitet som kan tillgodose ett energibehov motsvarande 45 miljoner europeiska hushåll. Efter att har lett utvecklingen skedde den största utbyggnaden i . är världens i särklass största producent av solenergi, med en fjärdedel av världsproduktionen. var den totala installerade kapaciteten i 35,7 GW. Den snabba tyska utbyggnaden av solenergi är direkt kopplad till politiska beslut. stora energiomställning Die Energiewende innebär att kärnkraften helt och hållet ska vara avvecklad och att av energiproduktionen ska vara förnybar . Det är alltså den förnybara energin som ska växa. Det är främst solenergi och vindkraft som har byggts ut när reaktorerna har stoppats som man satsat kraftigt på energieffektivisering. En annan bärande del i den tyska energiomställningen är lagen om förnybar energi, EEG (Erneuerbare Energien Gesetz), som garanterar producenterna av förnybar energi ett fast pris för den el de producerar och ger den förnybara energin företräde i elnätet framför t.ex. kol och kärnkraft. Med EEG är det lätt för tyska hushåll att ta ett banklån för exempelvis utbyggnad av solceller på taket. Kanske håller det tyska systemet på att rita om de traditionella ägarförhållandena på energimarknaden. Hushållen har blivit stora producenter av förnybar energi, i synnerhet solenergi. Även i har solelen vuxit fort. Trots mycket större yta per invånare har endast 4 W installerad solelskapacitet per invånare jämför med 98 W. Skälet till den snabba danska utbyggnaden är att man 2010 uppgraderade det tidigare systemet med nettodebitering samt sjunkande priser på solceller. Med det danska systemet - som är inriktat på småskalig produktion av förnybar el – kan producenterna tanka ut sitt överskott på elnätet och kvitta det mot sin elräkning. har också antagit en energistrategi med målsättningen att vara helt oberoende av fossila energikällor. När nettodebiteringssystemet begränsades bromsade dock utvecklingen in. Detta visar hur stor roll ett sådant system kan spela. Tyvärr ligger långt efter och . har 40 MW solceller installerat. I relativa termer har utvecklingen visserligen varit kraftig , men i absoluta tal spelar solelen en i praktiken obetydlig roll för totala energimix. Solenergin kan dra nytta av elcertifikatssystemet. Men eftersom det är billigare att installera el från andra förnybara energikällor blir solenergin förlorare i elcertifikatsystemet. Det måste därför sättas in särskilda åtgärder för att påskynda utvecklingen. ser stora möjligheter till en kraftfull utbyggnad av solelen i . Vi tror att den största potentialen finns i att bygga på redan befintliga byggnader, exempelvis tak till offentliga byggnader, industrilokaler, lager och förstås privatbostäder. Enligt rapporten för byggnadsintegrerade solceller i från (, 2000) finns det i byggnadsyta (främst tak i olika konstellationer) som är lämplig (definierat som att de kan ge minst 70 procents avkastning) för att täckas med solpaneler. Om solceller skulle installeras på den ytan skulle det motsvara en årlig produktion på , dvs. ungefär hälften så mycket som från den svenska vattenkraften eller två tredjedelar av vad kärnkraften producerar. Detta kan låta utopiskt, och vi tror inte heller att solenergin vinner på planer som i praktiken inte går att genomföra. Men det är helt klart att det finns en enorm potential som inte utnyttjas. har ungefär samma solinstrålning som och . I de länderna har man kommit mycket längre. I och börjar solelen att spela en reell roll som producent av ren energi för hushåll och industrin. Solenergin skapar jobb och välfärd. Det är inte några klimatologiska orsaker till skillnaden mellan våra länder, utan politiska. Det är dags att ändra på det. I vissa kommuner har solkartläggning genomförts. Genom solkartläggningen ges en analys av potentialen för solceller på taken, vilket gör det lättare för fastighetsägare att fatta beslut om investering. Regeringen bör se till att denna typ av goda kommunala exempel sprider sig i . I finns inte något klart planeringsmål för solceller. solenergi har satt solel och solvärme inom 10–som förslag till planeringsmål. Om det inte finns något uppsatt mål försvåras ambitionshöjningar. vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin även i . Vi vill ha mer ren energi och nya gröna jobb. För detta krävs i det korta perspektivet öronmärkta stöd och på långsiktiga styrmedel. Med planeringsmål får branschen och hushållen en tydlig signal om att solenergi är värt att satsa på. Det bör alltså inrättas nationella planeringsmål för solel och solvärme. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Slutligen är överens med regeringen om att i och med budgetpropositionen kraftigt förstärka stödet för solceller med 2015–2018. Amineh Kakabaveh (V)