ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022368 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdraget att göra en översyn av den nuvarande socialtjänstlagen i syfte att underlätta överskådligheten för medborgarna och att stärka rättssäkerheten för den enskilde. Den nuvarande socialtjänstlagen trädde i kraft och ersatte då de tidigare vårdlagarna barnavårdslagen, nykterhetsvårdslagen och socialhjälpslagen. inriktning ändrades från att vara överordnad och enbart kontrollerande till att vara serviceinriktad och hjälpande. Socialtjänstlagen är en så kallad ramlag som ger varje kommun stora möjligheter att utforma sin verksamhet efter skiftande behov. Avslagsbeslut kan överklagas till förvaltningsrätten. har Inspektionen för vård och omsorg tillsyn över . Under de som gått sedan lagens ikraftträdande har många justeringar av socialtjänstlagen gjorts. Den är ett lappverk som gör det svårt för medborgaren att överblicka vilka rättigheter man har. Ramlagskonstruktionen innebär också att verksamhetserbjudandet kan se olika ut beroende på bostadsort även om behoven är desamma. Eftersom det handlar om människor som på olika sätt befinner sig i ett utsatt läge måste en diskussion föras om den målkonflikt som rättssäkerheten kontra ramlagskonstruktionen medför. Under alliansregeringen tillsattes den s.k. vars uppdrag var att belysa om en särskild barnskyddslag skulle skapas. Utredningens förslag var att en sådan lag skulle etableras som en speciallag, SOU 2009:68 Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Utredningen fann starka skäl till detta då man menade att det ger förutsättningar för ett tydligare barnperspektiv samt att det kunde stärka den enskildes ställning och möjlighet att påverka genom bättre överskådlighet och tillgänglighet. Man skrev vidare att utvecklingen av den sociala barn- och ungdomsvården är ett eget kompetensområde, vilket talar för att bestämmelserna bör finnas i särskild lag. Många remissinstanser hävdade dock att konsekvenserna av en uppbruten socialtjänstlag inte var tillräckligt genomlysta. Tiden är nu mogen för att tillsätta en parlamentarisk utredning som får i uppdrag att se hur nuvarande socialtjänstlag kan förändras för att underlätta för medborgarna att kunna överblicka sina rättigheter och att öka rättssäkerheten för den enskilde. En möjlig väg att pröva bör vara att ersätta nuvarande ramlag med flera separata lagar.
mot · H202237 · 2014-11-04 00:00:00 — Översyn av kommunens ansvar och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och hur kommunerna tillgodoser barnens rättighet till förskola och skola vid tillfälligt boende på en kvinnojour. Barn till kvinnor som söker skydd hos en kvinnojour har ofta antingen upplevt traumatiska övergrepp i form av fysisk och/eller psykisk misshandel eller sett sin mamma utsättas för dessa övergrepp. När kvinnan fattar beslut om att tillsammans med barnet ta steget bort från ett destruktivt förhållande med våld och övergrepp är ofta kvinnojourerna den första anhalten. Kvinnojouren kan ligga i samma kommun men det kan också vara så att den ligger i en helt annan kommun än där familjen är folkbokförd. Innan kvinnorna fått ett nytt säkert boende kan . Det här medför att de barn som följer med får svårt att gå på sin gamla förskola eller skola av säkerhetsskäl och avståndsmässigt. För barn som lever under dessa uppslitande förhållanden kan den pedagogiska verksamheten och möjligheten att delta i ett för dem välkänt socialt umgänge med andra barn och vuxna vara avgörande för barnets utveckling. Tyvärr uppstår inte sällan problem som att kommunerna är oense om vem som skall finansiera barnens skolgång och eventuella skolskjutsar. Det finns också en juridisk problematik då skolplacering måste godkännas av båda föräldrarna eftersom kvinnan normalt inte har hunnit ansöka om vare sig enskild vårdnad eller skyddad identitet. Vid alla beslut som rör barn ska det finnas ett tydligt barnperspektiv, detta tydliggjordes vårdnadsreform. tillkännager för regeringen som sin mening att en översyn av kommunens ansvar och är nödvändig för att barn till kvinnor som sökt skydd på en kvinnojour skall ges samma möjligheter till förskola och skola som andra barn.
mot · H2022370 · 2014-11-10 00:00:00 — Tillfällig föräldrapenning för barn mellan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge föräldrar med barn möjlighet att ta ut tillfällig föräldrapenning. infördes möjligheten till vård av barn med allvarlig sjukdom, som i princip skall vara livshotande, och innebär obegränsat antal dagar för föräldrarna att vara hemma med sitt sjuka barn. Reglerna gäller från 0 till och innebär en klar förbättring jämfört med tidigare. Den tillfälliga föräldrapenningen vid vård av barn kan tas ut upp tills barnet fyllt , i . Detta innebär alltså att ungdomar mellan som juridiskt sett är barn, vid sjukdom inte kan ha föräldrarna hos sig på sjukhus eller med vid sjukvårdsbesök med ersättning från trots att föräldrarna är ansvariga för sitt icke-myndiga barn. Föräldrarna löser detta i regel genom att ta semester. Men om man har ett kroniskt sjukt barn med diabetes, SLE, reumatism eller liknande krävs många sjukvårdsbesök och längre vistelser på sjukhus. Föräldrars möjligheter att stödja sina barn tid begränsas allvarligt av nu gällande regler. Möjligheten att inkludera uttag av tillfällig föräldrapenning för föräldrar med barn föreslås i förslag för minskat krångel () förlängas till barnet fyllt . pekar i rapporten på definition av barn som alla samt att föräldraansvaret sträcker sig till barnet fyllt . Rapporten innehåller förslag till ändring i 13 kap. 22 § socialförsäkringsbalken. Regeringen bör återkomma med förslag som möjliggör uttag av tillfällig föräldrapenning fram till barnet är . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2022371 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en fastighetsavgift för vindkraftsanläggningar. Vårt land står inför en kraftfull utbyggnad av vindkraften. producerade vindkraften i drygt el med en installerad effekt på 3 800 MW. Det utgör av elanvändningen. Totalt finns cirka 2 800 vindkraftverk i . har beslutat att det ska skapas förutsättningar för en vindkraftsutbyggnad motsvarande . Vindkraften är en mycket miljövänlig energiproduktion som inte ger några utsläpp. Satsningen på vindkraft är också ett led i att ska uppfylla sin andel av EU:s miljömål om att av unionens totala energiproduktion ska vara förnybar . En förutsättning för att vindkraften ska bidra till denna utveckling är att bygderna där vindkraften byggs får del av det värde som vindkraften genererar. Det finns starka krafter från berörda bygder och kommuner som efterfrågar detta. Ett exempel är kommunerna i som antagit en vindkraftspolicy. Kommunerna verkar för följande tre huvudprinciper – som antagits av i länet – med syfte att berörda bygder får del av de värden som vindkraften genererar: att berörda bygder får del av en bygdepeng eller återföringsmedel som utbetalas och utgör minst 1 (en) procent av bruttovärdet av producerad el att dessa medel främst nyttjas till insatser för uthållig utveckling i de bygder som berörs att lokala aktörer erbjuds möjlighet att köpa in sig i vindkraftsanläggningarna till . Flera andra länder, bland annat och , införde 2009 ny lagstiftning för att garantera att en del av vindkraftens värde stannar kvar i de berörda bygderna. Vi ser helst att möjligheten till ett nationellt system, som garanterar att en rimlig del av vindkraftens värde stannar i bygden, ses över. Det finns flera olika sätt att åstadkomma detta, bland annat återföringsmedel till bygderna, främjande av lokalt ägande och att fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar tillfaller kommunerna. Därmed skapas ett uthålligt system för lokal utveckling. Det underlättar även lokal acceptans för vindkraft. Vindkraft och vattenkraft är naturresurser som inte skapar så många permanenta arbetstillfällen till skillnad från kärnkraft, gruv- och skogsnäring. Ett första steg, som kan genomföras snabbt, är att frågan huruvida fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna där anläggningarna är lokaliserade istället för att utgå till staten ses över. På så sätt garanteras att kommunerna får del av vindkraftens värde, utan att det påverkar kostnaderna för vindkraftsetablering. Vår uppfattning är att möjligheten att fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna bör ses över. Denna princip är en viktig del i en modell med bygdepengar till berörda bygder och främjande av lokalt ägande. Regeringen bör därför se över möjligheten att låta fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar tillfalla kommunerna.
mot · H2022372 · 2014-11-10 00:00:00 — Återföring av medel från vattenkraftsproduktionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återföring av medel från vattenkraftsproduktionen till de kommuner och regioner där produktionen sker. El från vattenkraftverk utgör en viktig del av energisystem. Den årliga produktionen är omkring , det vill säga nästan hälften av den svenska elproduktionen. Omställningen av det svenska energisystemet till en större andel förnybara energikällor gör att vattenkraften får en allt större betydelse. Vattenkraft är en miljövänlig energikälla som inte ger upphov till några utsläpp. De sju skogslänen bidrar med av den totala vattenkraftsproduktionen i . I är det en självklarhet att de kommuner där vattenkraften produceras ska få en rimlig ersättning. Det handlar dels om kompensation för de ingrepp i naturen som vattenkraftsutbyggnaden har medfört, dels om att kommunerna ska få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar. Återföringen av vattenkraftsmedel – – ger fjäll- och glesbygdskommunerna i möjlighet att konkurrera med mer tätbefolkade kommuner och städer. Detta är en del av ett framgångsrikt system för att ge alla delar av landet förutsättningar för utveckling och tillväxt. I är situationen annorlunda. får kommuner och bygder där vattenkraften byggts ut enbart i så kallade bygdemedel. Statskassan inkasserar däremot nästan enbart i fastighetsbeskattning på vattenkraften. Under den stora utbyggnadsepoken fick de svenska kommunerna behålla skatten på anläggningarna. Så är inte läget . De flesta kraftverken ligger i glesbygdskommuner med stor utflyttning och därmed sjunkande skattekraft och statsbidrag. Återbäring är ett bevis på det värdeskapande som sker i vattenkraftskommunerna. går värdeströmmarna till för att sedan till viss del återföras i form av s.k. regionalpolitiskt stöd. Det är ett system som endast bidrar till synen att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare. Sanningen är att vattenkraftskommunerna i stället till stor del bidrar till välfärden i vårt land.
mot · H2022373 · 2014-11-10 00:00:00 — Förenklingar för sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur vi kan förenkla förutsättningarna för sociala företag. gör ett stort jobb med att hjälpa personer som annars har svårt att få jobb in på arbetsmarknaden. Genom exempelvis direkt ägande eller anställning, försöker man öka delaktigheten för medarbetarna och skapa glädje i arbetet och inspirera till fortsatt engagemang. är organisatoriskt fristående från offentlig verksamhet och vinsterna återinvesteras i verksamheten. Människor som på grund av långtidsarbetslöshet, långtidssjukskrivning, en funktionsnedsättning eller andra skäl inte har haft möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden, är de som oftast förekommer i sociala företag. Dock finns det flera hinder för de sociala företagens framtid, det krävs framförallt större politiskt engagemang och beslut som förenklar för dessa företag. Arbetsförmedlingen har ett ansvar att utveckla och driva sociala företag, i andra hand hos kommunerna. Att exempelvis kombinera socialt företagande med olika bidrags- och försörjningsreformer är ett sätt. Det är svårt att kombinera lönebidrag och socialt företagande eftersom personer med lönebidrag inte får ha väsentligt inflytande i verksamheten. gör det enklare att skapa delaktighet för personer som står långt från ordinarie arbetsmarknad. Därför är det mening att regeringen bör se över regelverken för sociala företag.
mot · H2022374 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handläggning av företagsärenden. särbehandlar svenska företagare negativt gällande betalningsförelägganden. Om en enskild ansöker om betalningsföreläggande mot ett företag kommer uppgifterna att finnas tillgängliga för kreditupplysning och företaget får ingen chans att lämna sin synpunkt på ärendet. Om det visar sig att ansökan om föreläggande varit felaktig eller utan grund kommer uppgifterna ändå att finnas kvar . I praktiken har en ansökan samma negativa effekt för ett företag som en betalningsanmärkning, och företaget kan få problem med krediter och lån. Enligt kreditupplysningslagen finns ingen restriktion mot att publicera uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden hos när det gäller näringsidkare såsom det finns när det gäller privatpersoner i § 7 i kreditupplysningslagen. Företagare i drabbas regelbundet av oseriösa företag som skickar ut bluffakturor. Dessa bluffare har även i allt större utsträckning börjat använda sig av hot om kronofogden, vilket ytterligare belyser systemets orimlighet. Även om man har tillbakavisat de felaktiga betalningsföreläggandena finns det en risk att hamna i kreditupplysningsföretagens register. I tror vi på rättsprincipen ”oskyldig till dess att motsatsen bevisats”. Därför blir ett system som detta väldigt märkligt att använda sig av. Regeringen bör därför överväga att se över regelverket gällande handläggning.
mot · H2022375 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att låta Svenskt Friluftsliv omfattas av socialavgiftslagens s.k. halva basbeloppsregel. friluftsorganisationer hanteras inte på samma sätt som många andra föreningar, såsom idrottsorganisationerna när det gäller beskattning och avgifter. Svenskt Friluftsliv är en paraplyorganisation med sina 1,8 miljoner medlemmar, varav 300 000 barn i 23 olika medlemsorganisationer. Svenskt Friluftsliv fördelar de statliga medlen till friluftslivets organisationer. De 6 medlemsorganisationer som är medlemmar i omfattas av undantaget i socialavgiftslagen om halvbasbeloppet. En del organisationer omfattas av undantaget, en del gör inte det och vissa driver inte frågan om att omfattas av detta undantag. Rättsläget blir i detta avseende oklart. I 2 kap. 19 § socialavgiftslagen står det ”En ersättning till en idrottsutövare från en sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7–13 §§ inkomstskattelagen (1999:1 229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet är avgiftsfri, om ersättningen från föreningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Lag (2010:1 282).” Undantaget har prövats. I fallet med beviljades man undantag efter att ha drivit frågan till Regeringsrätten (RÅ199, ref 25). har inte beviljats undantag och hade inte råd eller vågade driva frågan vidare. Något som speglar sig i andra organisationer som inte anse sig ha resurser att driva frågan juridiskt. Politiskt sett har det signalerats om att det är omöjligt att skilja idrott och friluftsliv (som SOU 1969:29). 1970:79 ansluter sig till den uppfattningen. 1976/77:135 menar att idrott numera allmänt bör räknas som friluftsliv. Dessa och fler exempel på signaler från politiskt håll bör styrka meningen om att idrott och friluftsliv inte går att skiljas åt. I regeringsskrivelsen ”Statens stöd till friluftsliv och främjarorganisationer” (Ds 1999:78) diskuteras Frisams (Friluftsorganisationer i samverkan) roll (senare Svenskt Friluftsliv). Friluftsorganisationerna gick samman och bildade den ideella paraplyorganisationen , och 2011 övertogs fördelningen av de statliga medlen till friluftslivets organisationer, i likhet med . Svenskt Friluftsliv har drivit frågan gentemot som besvarat frågan om friluftslivet är att ses som ”annan jämförlig organisation”. Enligt svaret från SKV anser man att Svenskt Friluftsliv inte kan åtnjuta det undantag som medlemsorganisationer har. Av ovanstående finner jag det angeläget att regeringen ser över möjligheterna kring om även friluftslivet bör omfattas av undantaget i socialavgiftslagen om den så kallade halva basbeloppsregeln.
mot · H2022377 · 2014-11-10 00:00:00 — Nya beräkningsgrunder för infrastrukturmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beräkningsgrunderna för infrastrukturmedel. Människors möjligheter att bo och arbeta i alla delar av landet förutsätter god infrastruktur som skapar tillgänglighet och framkomlighet. Det är värt att framhålla att beräkningsgrunderna för investeringar i vägunderhåll bör ta mer hänsyn till de olika näringarna och inte bara till befolkningsstorleken. har en betydande basnäring i skog, jordbruk och även turism, näringar i starkt beroende av framkomliga vägar. av bristande underhåll i grundförstärkning och beläggning skapar problem speciellt med bärighet på grusvägarna som är mer påtagligt ute i skogslänen. Det är av intresse att detta tas i beaktande i fördelningen av anslag. har som exempel långt mycket mer länsväg och fler fordonskilometrar i total vägbelastning än andra län. Det är viktigt att detta tas i än större beaktande vid planeringen av framtida anslag. Det som utmärker är dess turism som är starkt säsongsbunden. Åre med sin skidturism är en kommun som har en hög belastning speciellt under sportlov och påsklovsveckor. Det är problematiskt om infrastrukturen i detta områden i allt för hög grad anpassas efter genomsnittlig belastning över helåret. Turismen som har ökat med är betydelsefull, speciellt för Åre och . Bristande framkomlighet och till säkra transporter för besökare riskerar att gå ut över konkurrenskraften för Åres del. Detta gäller för väg, järnväg och även flyg. För att turismen ute i landet ska stå sig stark i konkurrens med andra, för att de olika näringarna som är starkt beroende av framkomliga vägar och järnvägar, är det av vikt att beräkningsgrunderna för underhåll och investeringar i infrastruktur tar större hänsyn till dessa faktorer. Det är av intresse att regeringen i framtagande av kommande åtgärdsplaner för infrastruktur, tar detta i beaktande.
mot · H2022378 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en framflyttning av jaktpremiären för ripjakt. Att jaga ripa i de jämtländska fjällen är mycket populärt. Jakten lockar jägare från hela , men framförallt kommer de utländska jägarna från vårt grannland . börjar jakten på fjäll- och dalripa i och i kommun i . För norrmännen börjar jakten först , och de utnyttjar därför möjligheten att träna inför sin egen jaktpremiär i hemlandet. har svenska fjälljägare och andra riktat stark kritik mot den tidiga jämtländska jaktpremiären. Eftersom ripungarna inte blivit flygfärdiga finns önskemål om en framflyttning av jaktpremiären till , ett önskemål som är både gammalt och välgrundat.
mot · H2022379 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biodrivmedel. slipper vissa biodrivmedel som HVO (talloljediesel), E85 och biogas både energi- och koldioxidskatt. I låginblandning under 5 volymprocent drabbas metanol och etanol endast av en ganska ringa energiskatt, men om låginblandningen överstiger 5 volymprocent gäller samma energi- och koldioxidskatt som för bensin och diesel. Det bör övervägas om inte biodrivmedel oavsett inblandningsgrad befrias från koldioxidskatt. Därutöver bör möjligheten övervägas att införa en prisgaranti för biodrivmedel enligt det förslag som framkom i N 2012:05 ”Utredningen om fossilfri fordonstrafik”. Företag som utvecklar metoder att utvinna biodrivmedel ur skogsråvara bör understödjas. Företag är beroende av riskkapital och detta i sin tur kräver tydliga indikationer, politiska signaler, beträffande förutsättningarna för denna utveckling. Otydligheten försvårar möjligheten till att dra till sig kapital och försenar därmed biltrafikens möjligheter att övergå till fossilfria bränslen. finns 4,5 miljoner personbilar med konventionella motorer, som drivs av antingen bensin eller diesel. Oavsett alla miljöbilsbonusar kommer dessa bilar att rulla på våra vägar till. För att snabbt minska koldioxidutsläppen är den bästa lösningen om dessa fordon omgående i första hand kan öka låginblandningen och senare konverteras till att köra på metanol/etanol, där för del metanolen har den absolut största potentialen.
mot · H202238 · 2014-11-04 00:00:00 — Länsstyrelsernas roll när det gäller strandskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över länsstyrelsernas uppdrag och regelverket för strandskydd i allmänhet och när det gäller utökning av strandskyddet. Strandskyddet har en viktig betydelse när det gäller att trygga förutsättningar för allemansrättslig tillgång till strandområden och att bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet. Detta är vi alla överens om. Det finns dock exempel på ett flertal kommuner där strandskyddet och det utökade strandskyddet utgör hinder för utveckling av bostadsbyggande vid attraktiva strandnära lägen. Det är olyckligt om den används som en förbudslagstiftning där utgångspunkten är ett förbud mot alla åtgärder inom strandskyddat område. Det mest naturliga vore ju att det i denna lag, precis som i , görs en avvägning mellan enskilda och allmänna intressen. Då skulle exploatering av stränder kunna stoppas där det verkligen finns skäl, men inte överallt och till vilket pris som helst. Det visar att tillämpningen av lagstiftningen behöver ses över för att inte uppfattas som godtycklig eller utgöra hinder. På många håll i landet har länsstyrelserna beslutat om utvidgat strandskydd (300 m). Dock konstaterade vid en översyn att det fanns stora områden med utvidgat strandskydd som saknade tydliga skäl för utvidgningen. Enligt ett beslut i (prop. 2008/09:119 s.124) så måste nu länsstyrelserna se över alla utvidgade strandskydd och motivera dessa på ett sådant sätt att de håller för en juridisk prövning. Det kom också en proposition vars syfte är att det ska bli enklare att undanta stränder intill sjöar under en hektar och vattendrag från strandskyddslagstiftningen. Detta är ett steg i rätt riktning men långt ifrån tillräckligt. Lagstiftningen om strandskydd bör ses över och skillnad göras mellan strandområden som är orörda och strandområden som redan är bebyggda. Det kan t.ex. inte vara rimligt att man måste ansöka om strandskyddsdispens för att ändra användningen för en byggnad. Förutsatt att man inte tar mer mark i anspråk så kan inte rimligen en ändrad användning påverka vare sig växt- och djurliv eller tillgänglighet för allmänheten. De strandområden som är helt oexploaterade bör ha ett annat skydd än områden där marken redan är upplåten, även om man här också måste se till möjligheterna att skapa bra boendemiljöer och tillgodose behov av nya bostäder. Det finns exempel på översyn av det utvidgade strandskyddet där mer eller mindre förbisett att kommunen gjort alltför rigida tolkningar av strandskyddet. Det är inte rimligt med tanke på det ansvar kommunerna har för bostadsbyggande och tillhandahållande av service. När strandområden skyddas bör det ske i dialog med berörd kommun. Utifrån förda resonemang bör ge regeringen i uppdrag att fortsätta se över lagstiftningen om strandskydd samt att göra en översyn av länsstyrelsernas uppdrag i hanteringen av strandskydd.