mot · H2023002 · 2014-11-11 00:00:00 — Genom att beröra och inspirera bidrar kulturen både till att stärka enskilda människor och till att utveckla samhället som helhet. Idrottspolitiken utgör en särskild del av politiken för det civila samhället. Idrott bygger gemenskap mellan människor och bidrar till en förbättrad folkhälsa. 19.1 Trygg familj – trygga barn Familjer ser olika ut, men är viktiga för ett tryggt samhälle. I nära relationer såsom familjen kan vi bli sedda, respekterade och älskade för dem vi är, inte för vad vi presterar eller hur vi ser ut. Vi lär oss att ta hänsyn, lyssna på andra och ta hand om varandra. Detta är särskilt betydelsefullt för barn som får stora delar av sin omsorg inom ramen för familjen. Goda och trygga uppväxtvillkor är viktigt för alla barn och ungdomar. Det är angeläget med goda förutsättningar för familjernas frihet, ekonomiska trygghet, tid tillsammans, valmöjligheter i barnomsorgen och för jämställdhet mellan föräldrarna. En utmaning i samhällslivet handlar om balans mellan familjeliv och yrkesliv och barnens möjligheter till en god relation till båda sina föräldrar. Föräldrarnas roll för barnets trygghet och utveckling är central. Det offentligas roll är att i första hand stötta och hjälpa. Alliansen vill fortsätta stödja och underlätta för föräldrar i deras vardag genom att förenkla reglerna och förbättra möjligheterna inom familjepolitiken. Därför välkomnar vi att regeringen aviserar att det förenklingsarbete som alliansregeringen påbörjade ska fortsätta med att anmälningsplikten för flerbarnstillägg i vissa situationer ska tas bort. Vi anser dock att detta behöver kompletteras med fler förenklingar. att plikten att anmäla vård av sjukt barn som barnet insjuknar tas bort, att det ska vara möjligt för föräldrar att få föräldrapenning för hela inskolningstiden i förskolan, att den andra föräldern ska ha rätt till ersättning för att följa med till mödravården. Att vi har förmånen att leva i en demokrati är resultatet av tidigare generationers kamp. Det är vår plikt att värna vår demokrati och se till att den överlever också till kommande generationer. Ett högt valdeltagande är viktigt för demokratins legitimitet men Alliansen vill även att fler medborgare blir delaktiga och engagerar sig mellan valen. Vi lever i där vissa individer och rörelser använder hot och våld för att uppnå politiska mål. Alliansen är tydlig med att detta alltid är oacceptabelt. Våldsbejakande extremism måste, utöver rättsväsendets insatser, mötas med förebyggande åtgärder och avhopparverksamhet. Att motverka nyrekrytering till antidemokratiska rörelser och radikalisering är en prioriterad angelägenhet. Alliansregeringen stärkte skyddet mot diskriminering bland annat genom att diskrimineringslagen omfattar fler diskrimineringsgrunder och fler samhällsområden . Alliansregeringen tog många viktiga steg för att stärka fem nationella minoriteter, t.ex. arbetet för romsk inkludering, och ser att arbetet för att främja minoriteternas identitet, kultur och språk måste fortsätta. Målet är att ska vara ett samhälle fritt från diskriminering. Stark och fri media är förutsättning för demokrati. Public service ska fortsätta att eftersträva kvalitet och relevans, som kommersiella medier ska ha förutsättningar för att bidra till mångfald i utbudet. Mediernas oberoende måste värnas. har ett unikt starkt skydd i grundlagen för det fria ordet och detta ska försvaras. 19.3 Ett stärkt civilt samhälle Samhället är större än staten. Den tillit mellan människor och den tillförsikt om framtiden som är typisk för vårt land hämtar mycket av sin kraft ifrån ett av världens starkaste civilsamhällen. Utgångspunkten för Alliansens politik är att alla individer har en kraft att växa och skapa sina egna sammanhang. De ideella insatserna har en ovärderlig betydelse för ett samhälle som håller ihop. Det offentliga ska ge större utrymme och bättre förutsättningar för frivilliga gemenskaper att genom engagemang och ansvarstagande bidra till samhällsutvecklingen och välfärden. Det civila samhället bygger på människors vilja och engagemang. Människor väljer att ägna sin fritid åt det som ligger dem närmast om hjärtat. Människors deltagande i gemenskaper och ideella organisationer skapar mening, delaktighet och utveckling. Vi vill på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och därigenom bidra till välfärd och social sammanhållning. Det civila samhällets självständighet behöver stärkas och värnas så att föreningars, organisationers, kyrkors och samfunds självständighet kan bevaras. Alliansregeringen införde därför en avdragsrätt för gåvor till ideell, social hjälpverksamhet. Vi vill göra ytterligare reformer för att stärka ideella organisationer för att ta tillvara deras kompetens och kapacitet. Regeringen föreslår dock att den avdragsrätt som alliansregeringen infört avskaffas. Avdragen och människors stöd till det civila samhället har kontinuerligt växt sedan skattereduktion infördes. Vinsten för samhället i form av såväl mer gåvor som ett ökat samhällsengagemang har varit viktigt. Vi vill behålla avdragsrätten samt föreslår ytterligare reformer för att stärka de ideella organisationerna för att ta tillvara deras kompetens och kapacitet. att den ansöknings- och årsavgift tas bort som finns för organisationer som ansöker om, respektive godkänns som, gåvomottagare inom ramen för avdragsrätten – detta för att stärka en livaktig ideell sektor, att det ska bli lättare för civilsamhällets organisationer att delta i offentliga upphandlingar – alliansregeringen tillsatte därför en utredning i syfte att uppnå detta, en bred översyn i syfte att minska det civila samhällets administrativa börda genom att ta bort onödiga regler som utgör hinder, begränsningar eller minskar friheten för verksamhet inom det civila samhället, ökat stöd till trossamfunden generellt, samt särskilt för preventivt säkerhetsarbete för att motverka attacker mot samfundens medlemmar eller deras lokaler. 19.4 Idrott för alla Idrott och fysisk aktivitet är grunden för en god folkhälsa. I idrottar vi mest i hela EU. Men trots det finns alltför många i vårt land som begränsas av ohälsa, vilket i många fall leder till både socialt och ekonomiskt utanförskap. Alliansens idrottspolitik syftar därför till att skapa fler möjligheter till idrott och motion för alla människor i . Under alliansregeringens styre skapades ett stabilt och långsiktigt finansieringssystem utifrån idrottsrörelsens önskemål. en satsning på idrotts- och fritidsanläggningar på landsbygden inom ramen för landsbygdsprogrammet. Grunden till en god hälsa läggs i tidig ålder. Idrotten är också ett viktigt sätt att bygga gemenskap med andra. Idrotten ska ge barn och unga glädje. Men vi ser också en samhällsutmaning i att barn och ungdomar i större utsträckning än tidigare slutar – eller aldrig börjar – idrotta. Vi vill att alla barn och unga ska få chansen att hitta glädjen med idrott. Därför är det viktigt både att utöka skolidrotten och att uppmuntra till frivilligidrott utanför skolan. Genom ”Idrottslyftet” har barn- och ungdomsidrotten tillförts . Vi vill att kommunerna ska ta större ansvar för att säkra förutsättningarna för både flickor och pojkar, liksom barn och ungdomar med särskilda behov att kunna utöva idrott. Unga hbtq-personer ska kunna delta i idrotts- och föreningsliv utan att möta fördomar och diskriminering. 19.5 En tillgänglig kultur Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla ett starkt och fritt kulturliv som på så sätt kan ligga i framkant för nya uttryck, design, medier och gränssnitt. Kulturen har ett egenvärde och är en del av vår gemensamma historia. Kulturarvet och kulturmiljön ska bevaras, användas och utvecklas. För att kulturarvet ska vara levande och föras vidare till kommande generationer behöver det vara tillgängligt för alla. Digitaliseringen innebär nya möjligheter för att förmedla och skapa intresse för kulturarvet. Det civila samhället och enskilda människors ideella engagemang är en viktig resurs för ett levande kulturarv. Alliansregeringen har tidigare avskaffat den fria entrén för vuxna på statliga museer. I stället gavs museerna möjlighet att själva inom ramen för tilldelade medel avgöra om man ska ha fri entré eller prioritera andra delar av verksamheten. Regeringen avser nu att återinföra den fria entrén. Vi anser fortfarande att rådande modell är att föredra för statliga muséer och att museerna fortsatt bör ha möjlighet att själva kunna öka sina intäkter. Regeringens kulturpolitik riktar resurser bort från grupper med stora behov, för att istället göra i huvudsak allmänna förstärkningar. Man tar till exempel bort fritidspengen för barn i ekonomisk utsatthet och satsningen på kultur för äldre, en riktad satsning för de mest sjuka äldre på särskilt boende. ett förtydligande av skollagen så det blir tydligt att enskilda konfessionella inslag, såsom psalmsång, blir tillåtna – detta för att undanröja den osäkerhet som funnits kring möjligheten för skolor att ha skolavslutning i kyrkan. Barn och unga ska få uppleva kultur och växa genom eget skapande. Genom bland annat alliansregeringens satsning Skapande skola får barn och unga möta kulturen, vilket visat sig vara en viktig grund för delaktighet i kulturen som vuxen. Att tidigt i livet ta del av kulturupplevelser stärker kunskap och bildning och utvecklar den egna nyfikenheten och kreativiteten. Litteraturens ställning och förmågan att läsa är grundläggande för den bildning, debatt och upplysning som ligger till grund för vårt öppna samhälle. I dagens samhälle räcker det inte med att kunna hitta information vid behov, utan kunskap och bildning är en förutsättning för att kunna orientera sig. Alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Litteraturen är också en källa till språkinlärning för nya svenskar. 20 En stark röst i världen ska vara en stark röst för fred, frihet och försoning. Vi ska främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling och hävda internationell rätt och jämställdhet. Målet är att bidra till att omvandla förtryck till frihet, fattigdom till framsteg och resursslöseri till hållbar utveckling. Vi ska främja öppenhet och handel som en väg till fler jobb och högre tillväxt, men också som ett redskap för bättre förståelse och tolerans. Och vi ska fortsatt vara ett land som tar ansvar för människor på flykt. Flera av dessa ambitioner hotas . Vi ser konturerna av en utrikespolitik som vänder sig bort från samarbeten, öppenhet och frihandel. Detta riskerar starka internationella ställning och inflytande i världspolitiken. Den splittring som Socialdemokraterna, och uppvisar i flertalet utrikes- och säkerhetspolitiska frågor bidrar till ovisshet om vilken riktning nu tar. Detta hotar stabiliteten och långsiktigheten i relationer. 20.1 Ett effektivt EU-samarbete nära medborgarna ska vara en aktiv del av en stark, enad och öppen Europeisk union. Vi har också ett tätt och självklart samarbete med våra nordiska grannländer som ska vårdas. Vi värnar den fria rörligheten inom EU. Att människor kan flytta dit jobben finns gör att fler européer kommer i arbete. Den fria rörligheten bidrar till att bemanna den svenska välfärdssektorn och till att våra företag kan växa. Det europeiska samarbetet innebär stärkta möjligheter att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. Människohandel, organiserade stöldligor, narkotikasmuggling och terrorism kan bekämpas mer effektivt i samarbete. Klimatutmaningen är global och kan endast lösas med gränsöverskridande samarbeten. EU ska ännu tydligare fokusera sitt arbete där samarbetet behövs bäst – för att lösa gemensamma problem. Samarbetet behöver stärkas på vissa områden, men beslut som bättre hanteras nationellt, regionalt eller lokalt ska inte ligga på EU-nivå. Fortsatta reformer behövs för att göra EU mer öppet och effektivt. Vi vill driva på den ekonomiska återhämtningen i genom att skapa förutsättningar för fler jobb och ökad tillväxt som en grund för vår välfärd, både i och i övriga . har mycket att bidra med för att förebygga framtida ekonomiska kriser i . På EU-nivå behöver vi förbättra den inre marknadens funktion – framför allt när det gäller handel med tjänster över gränserna och genom en bättre fungerande digital marknad – och öppna upp för frihandel med utvecklingsländer och medelinkomstländer. ska fortsätta att vara en röst för frihandel och emot protektionism i EU. Vi vill ha ett EU som i alla sammanhang slår vakt om demokrati och mänskliga rättigheter. Ett eventuellt framtida svenskt inträde i valutaunionen ska föregås av en folkomröstning. Tidpunkten för en sådan ska beslutas av . En folkomröstning bör genomföras först efter en bred diskussion där för- och nackdelar på nytt prövas i ljuset av bland annat erfarenheter och utveckling i länderna i och utanför eurosamarbetet. Europeiska unionen är grunden för freds-, säkerhets- och samarbetsordningen i . Vi vill ha ett öppet som välkomnar nya medlemmar. Genom att uppfylla kraven för medlemskap och åta sig en omfattande reformagenda, bidrar de nya medlemsländerna till att stärka freden och säkerheten i vår del av världen. Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken måste stärkas, så att blir en stark kraft för fred och en enad röst för frihet i världen. Det är bara genom ett tydligt, enigt agerande vi kan få slut på oroligheterna i och stödja landet i dess reformprocess och närmande till EU. Vi vill bygga ut grannskapspolitiken, inte minst det östliga partnerskapet. skall fortsätta att aktivt vara med och forma denna politik. 20.2 Internationellt samarbete i en globaliserad värld Globaliseringen är ett kraftfullt verktyg för att bryta fattigdom, stärka demokrati och skapa välstånd. ska fortsätta att stå upp för frihandel och rörlighet över gränserna. Vi ska fortsätta riva handelshinder och värna konsumentskydd och miljö. ska vara pådrivande för ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringsavtal (TTIP) mellan och , vilket skulle kunna stärka både världsekonomin och de svenska företagens och konsumenternas handelsmöjligheter. Vi vill att och EU ska fortsätta att verka för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i en alltmer globaliserad värld där värden som dessa ofta ifrågasätts. Folkrätten och principen om staters territoriella integritet måste fortsätta att gälla. Att med våld eller hot om våld flytta gränser är ett oacceptabelt brott mot folkrätten. Vi vill fortsätta att stärka samarbetet och samhörigheten med våra nordiska och baltiska grannar och fortsätta att arbeta tillsammans för ökad rörlighet, fortsatt integration och kring centrala utmaningar som miljö och säkerhet. Vi är övertygade om att en friare och mer demokratisk värld också blir en fredligare värld. ska fortsätta att vara en hörnsten i svensk utrikespolitik. FN ska tillsammans med EU, och andra internationella organisationer fortsätta att arbeta aktivt för att få stopp på krig och kriser runt om i världen, och främja fred, frihet och försoning. ska fortsatt vara redo att delta med militära förmågor i fredsfrämjande insatser runt om i världen som leds av FN, EU eller Nato. När det behövs ska vi också vara redo att införa smarta sanktioner som drabbar auktoritära regimer men inte deras medborgare. Vi ska också vara beredda att anta bredare ekonomiska sanktioner när det krävs. ska driva på för att nå fred och försoning i konfliktdrabbade länder. Det är angeläget att återuppta fredsprocessen i för att få till stånd en tvåstatslösning. Situationen i , och stora delar av är alarmerande. Det gäller också fler länder i och . ska bidra till konkreta insatser för att stoppa våld och öka respekten för grundläggande rättigheter. De människor som lever i diktaturens järnhårda grepp hamnar ofta i skuggan av de våldsamma och akuta kriserna. Alliansen vill fortsätta stödja demokratiska krafter i länder som och . Förtrycket av etniska och religiösa minoriteter ökar och människors religionsfrihet kränks. är kristna bland de allra mest utsatta grupperna i världen, med omfattande förföljelse i och delar av och . ska i internationella sammanhang arbeta för att värna utsatta minoriteter. Alla människors lika värde är fundamentalt och yttrande- och religionsfrihet är centralt för ett öppet och fritt samhälle. ska fortsätta att bekämpa all form av diskriminering. Jämställdhet och kvinnors lika rättigheter är en av våra viktigaste demokratiska utmaningar. Detsamma gäller hbtq-personers rättigheter varhelst de ifrågasätts. Internet blir allt viktigare i allt fler människors vardag. Det skapar enorma möjligheter, inte minst som ett verktyg för yttrandefriheten, men fel använt kan det innebära intrång, begränsningar och användas för repression. Den personliga integriteten och den enskildes rättigheter måste värnas. Vi vill att skall vara en ledande aktör för såväl friheten som säkerheten på nätet. Alliansen vill även vara pådrivande för en ambitiös nedrustningspolitik och för en värld utan kärnvapen. Att minska och få bort s.k. taktiska kärnvapen är särskilt viktigt. Vi ska aktivt motarbeta ytterligare spridning av massförstörelsevapen. I det sammanhanget är det särskilt viktigt att fortsätta ansträngningarna för att få till stånd en lösning på den nukleära frågan i . 20.3 Effektivt bistånd i solidaritet med omvärlden Vi har ett moraliskt ansvar att arbeta för att utrota fattigdom och förtryck. Det målet är långt ifrån uppnått. ska därför ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. avsatte alliansregeringen av bruttonationalinkomsten till bistånd. Det gjorde till en av de mest generösa givarna i världen. Vi har tillsammans ansvar för utvecklingen i världen. Alliansens målsättning är att av BNI enligt den nya beräkningsmetoden längre fram ska avsättas för bistånd. för att nå FN: s millennieutvecklingsmål till 2015 har gett resultat. Andelen människor som lever i fattigdom har halverats och målet att begränsa undernäringen är inom räckhåll. Men mer behöver göras för att uppnå målen om kvinnors och barns hälsa och mot mödra- och barnadödlighet. Vi vill också lägga kraft på att ta fram FN:s nya utvecklingsmål för tiden . politik för global utveckling ska därefter bidra till de nya målen. Att stärka demokratin och jämställdheten samt öka respekten för mänskliga rättigheter ska vara vägledande värden för det svenska biståndet. Svenskt bistånd ska stödja frihetskämpar och stärka yttrandefriheten. Vårt bistånd ska förbättra möjligheterna för fattiga människor att dra nytta av ekonomisk tillväxt genom förbättrad tillgång till utbildning, hälsovård och fler och bättre jobb. Vi vill även att biståndet ska bidra till en förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och till ett hållbart nyttjande av naturresurser. Genom stöd vid kriser, krig och katastrofer ska vi fortsätta att rädda liv och lindra nöd. Vi vill verka för att stärka det humanitära stödet vid kriser och katastrofer. Alliansregeringen koncentrerade bilaterala utvecklingssamarbete – från ett 70-tal samarbetsländer till cirka 30 – med fokus på , vissa konfliktdrabbade länder och till stöd för reformprocesser i . Det skapade förutsättningar för mer fokuserade insatser som kännetecknas av bättre kvalitet och mer mätbara resultat. Förändringar kan alltid behöva göras till följd av ändrade förutsättningar, men en återgång till en ständig utökning av länder skulle medföra att arbetet med förbättrad kvalitet och uppföljning går förlorat. Regeringen är otydliga i denna del i sitt budgetförslag. Det civila samhällets organisationer har en viktig roll att spela inom biståndet. Vi vill fördjupa dialogen med dessa aktörer och förtydliga deras roll. 21 Ett starkare försvar Oron i vår del av världen har ökat. Den ryska militära övningsverksamheten i och över har ökat och visar upp ett mer aggressivt mönster. En ny gräns passerades då invaderade och ockuperade ukrainskt territorium. Alliansregeringen konstaterade att utvecklingen i var oroande. Situationen har förvärrats, inte minst genom aggressiva agerande i . försvarsförmåga behöver stärkas. Alliansregeringen presenterade omfattande förslag för att uppnå detta genom satsningar på kompetent personal, modern materiel, mer övning och ökad närvaro i strategiskt viktiga områden. Till detta lade alliansregeringen även en närtidssatsning på förbättrad incidentberedskap och mer övning. Det ställer sig regeringen nu bakom. Regeringen lägger sig också på samma anslagsnivå som den Alliansen föreslår. Detta är i grunden bra. Däremot finns det orosmoln när det gäller regeringens långsiktiga ansvarstagande för försvar. Socialdemokraterna, och har en historik av att föreslå minskade anslag till försvaret. Under de socialdemokratiska regeringarna lades dessutom ett 60-tal förband ned och försvarsanslaget krympte med i storleksordningen . Regeringen går dessutom fram med förslag som innebär att den halverade arbetsgivaravgiften för unga ska slopas. Detta skulle få stora ekonomiska konsekvenser för Försvarsmakten som är en stor ungdomsarbetsgivare. Rent konkret innebär det att tillskottet till förbandsanslaget skulle kunna urholkas med så mycket som en tredjedel. Just förbandsanslaget är viktigt för att kunna upprätthålla en väl fungerande incidentberedskap och möjliggöra övning. I en allt mer osäker omvärld och ett närområde med en ny normalbild av ökad aktivitet och ett mer aggressivt ryskt beteende är det centralt att kunna upprätthålla en bra incidentberedskap och övningsnärvaro. Alliansregeringen har förstärkt samarbete med Nato. Regeringen föreslår nu ett nytt förhållningssätt till Nato men redovisar inte vad det innebär utan ämnar återkomma till med hur man avser att utveckla partnerskapet. När behovet av samarbete och goda relationer är viktigare riskerar att förlora både stöd och inflytande i vårt samarbete med Nato. Nato är en central organisation för säkerhet. Alliansregeringen beslutade om en översyn av hur internationella försvarspolitiska samarbete i , inom EU, med Nato och andra berörda fora, ser ut. Syftet var också att ge förslag på hur dessa kan utvecklas. Alliansens utgångspunkt är att vi ska ha tillgängliga förband som kan användas där de behövs. Alliansen har lämnat besked om långsiktiga satsningar på försvaret. Vi vill öka försvarsanslagen både under kommande mandatperiod och . Den stegvisa ökningen innebär att anslagen kommer vara högre på årsbasis jämfört med tidigare beräknade anslag. Det ger Försvarsmakten förutsättningar att fortsätta arbetet med att stärka försvaret under nästa mandatperiod. Utöver dessa långsiktiga satsningar vill Alliansen också genomföra en närtidssatsning med början redan innevarande år som motsvarar 1,3 miljarder fram till och med . Närtidssatsningen görs bland annat i syfte att stärka övningsverksamheten och incidentberedskapen. att förbandsverksamheten ska stärkas genom ökade resurser till övningar, personal och incidentberedskap, investeringar i ett nytt luftvärnssystem, ett utökat antal ubåtar, ett sjömålsrobotsystem och fler Gripenplan –2024, ökad militär närvaro på och runt , bland annat genom utökad övningsverksamhet, att personalvolymen i hemvärnet utökas. Avvikelse från regeringen (M,C,FP,KD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (M,C,FP,KD) 1100 Direkta skatter på arbete