mot · H2023003 · 2014-11-11 00:00:00 — Att synliggöra vårt samlade kultur- och naturarv är något vi sverigedemokrater ser som mycket viktigt. Genom att skjuta till resurser för att bevara, bruka och utveckla naturarvet och friluftslivet kan det också användas än mer som metod för folkhälsa. Genom att tillgängliggöra och öppna upp för fler kan rehabilitering med och i naturen nyttjas ur flera aspekter. Forskning visar att natur och friluftsliv har en stärkande och läkande effekt vid ohälsa och här tror vi att friluftslivet kan spela en ännu större roll . Ett hinder är att anslagsnivåerna legat still och därmed i praktiken minskat alltför länge, som branschen efterfrågat större politisk vilja och statligt stöd. tror på friluftslivets betydelse och anslår därför extra till 2018. har med intresse följt frågan kring fri entré vid statliga museer och kan konstatera att det finns både för- och nackdelar med reformen. Det har visat sig att besöksstatistiken kan utvecklas positivt vid införandet av fri entré, vilket är bra ur tillgänglighetssynpunkt. ser vi att regeringens förslag är alltför storstadsfokuserat och snävt. Enbart fri entré tror vi inte är den enda eller alltid lämpligaste vägen för att tillgängliggöra museernas utställningar och samlingar. Av den anledningen anslår istället medel för en fond vi kallar ”Öppna museer”. En satsning som riktar sig till hela landet, både till statliga och regionala museer och stiftelser. Fonden är ämnad att användas för att kunna delsubventionera införandet av fri entré, digitalisera eller synliggöra samlingar, utveckla kulturarvspedagogik eller för att marknadsföra och utveckla verksamheten. Viktigt är att museerna involveras, och kriterierna för att få beviljat stöd ska vara att tillgängliggöra museet och dess samlingar på fler sätt och för nya grupper. Museerna känner bäst sin verksamhet och för en del upplevs entréavgifter som ett stort hinder, för andra brist på resurser för att tillgängliggöra samlingarna på fler och nya sätt. I det här förslaget involveras museerna själva i arbetet med att tillgängliggöra våra kulturskatter, och även stiftelser såsom , och Ajtte (Svenskt fjäll- och samemuseum) samt länsmuseerna får möjlighet att äska medel ur fonden. I linje med att stärka tillgången till kultur i hela landet anslår vi också ökade medel till , och . 20.3 KULTUR- OCH MUSIKSKOLESATSNING Det har länge varit känt att stora regionala skillnader råder mellan kultur- och musikskolorna i , såväl avseende utbud som avgiftsnivåer. Mellan glesbygd och storstad. Stad och land. Branschen efterfrågar en strategi för hur tillgången till, och likvärdigheten mellan, kulturskolor kan stärkas. En viljeinriktning delar, då nuvarande situation inte är tillfredsställande ur ett nationellt tillgänglighets- och likvärdighetsperspektiv. Hundratusentals barn och unga tar del av kurser vid våra kulturskolor. Verksamheten har format många duktiga och talangfulla elever till blivande professionella musiker, skådespelare och dansare med fler kulturutövare. för också med sig positiva bidrag i form av folkhälsa, förbättrade studieresultat och naturligtvis kunskap om konst och kultur. För att tillgängliggöra musik- och kulturutövandet för fler barn och unga där terminskostnaden kan vara avgörande, anslår vi, i likhet med regeringen, medel för att begränsa taxorna per termin, samt för att stärka kultur- och samverkan med skolan. Vår intention är också att de kommuner som helt saknar kulturskola ska kunna stödjas att etablera ett basutbud. 20.4 KULTURARVSFONDEN OCH KULTURMILJÖN Som ett led i långsiktiga strävan efter att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet föreslår vi en kraftig utökning av stödet till bevarandet av kulturarvet och levandegörandet av den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Med inspiration från bland annat vill vi därför inrätta en särskild fond dit privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Utöver att bidra med rena ekonomiska medel skulle en särskild kulturarvsfond också skicka en tydlig signal om att staten värdesätter den svenska nationens historia och kulturarv. Vi stärker även medlen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, det här bland annat genom ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. Vad gäller kulturmiljön anslår vi också riktade medel till för ett fortsatt och intensifierat arbete med att i olika former verka för att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. vill efter dansk förebild införa en speciell kulturkanon. En kulturkanon skulle kunna fungera som introduktion till det svenska kulturarvet och blåsa liv i den svenska kulturdebatten och flytta fokus ifrån ifrågasättande av den svenska kulturens existens och från rotlöshet och istället uppmuntra till ökad reflektion kring kulturarvet och dess betydelse för vårt samhälle. Liksom i ska kulturkanon syfta till att lyfta fram de delar av kulturarvet som kan anses vara särskilt värdefulla eller särskilt betydelsefulla för formandet av den svenska identiteten och som vi därför vill bära med oss in . Vid urvalet av de verk som ska ingå bör de svenska medborgarna beredas möjlighet att vara delaktiga. 20.6 DIGITALISERING AV FILMARKIVET I filmarkiven finns det många tusen äldre filmer som väntar på att bli digitaliserade och det är bråttom. Det här är kulturskatter och en viktig del av immateriella kulturarv, men det dröjer nämligen inte särskilt länge innan man kan köpa reservdelar till de analoga projektorerna, och annan behövlig teknik blir snabbt obsolet och försvinner snart från marknaden. Vi välkomnar att regeringen insett problemet och i viss mån tillskjutit medel. Vi anser dock att det inte räcker och för att filmarkivet verkligen skall kunna komma igång med sin uppgift anslår vi ökade medel för digitaliseringen. har varit ett kristet land . Ingen annan religion, idé och institution har varit lika betydelsefull för formandet av den svenska kulturen som kristendomen och den . Bevarandet av det kristna kulturarvet är således en angelägenhet för alla. har via skrivelser och förstått att medlen som anslås för den kyrkoantikvariska ersättningen inte fullt räcker till för det behov som finns . Vi föreslår därför ökad kyrkoantikvarisk ersättning. Enligt vår uppfattning om att kulturarvets olika former har ett större behov av politiskt stöd, medan delar av samtidskonsten bör kunna stå på egna ben i något högre utsträckning, så prioriterar vi inom museivärlden satsningar och stöd till museer som bevarar eller visar upp många skiftande delar av det svenska kulturarvet såsom statens historiska museer, Statens maritima museer, med , , Livrustkammaren, med Stiftelsen , , , med flera. Däremot minskas anslagen till samtidskonst och mångkulturell verksamhet och vi prioriterar ner Statens museer för världskultur och . 20.9 KULTURARVSFORSKNING OCH ARKEOLOGI Vi stärker medlen till . Dels återför vi anslag som tidigare tagits ifrån ämbetet, dels skall medlen gå till att stödja kulturarvsforskning samt till arkeologisk verksamhet som vi anser fått tillbringa i skymundan. Detta anslag syftar till ett första steg mot att lyfta upp arkeologin på dagordningen och för att minska risken för att arkeologisk verksamhet skall tvingas avbrytas . Det syftar också till att göra de historiska studierna och dess karriärvägar mer intressanta för unga. 20.10 KULTUR FÖR ÄLDRE Liksom vi anser det vara viktigt med tidiga möten med kultur är det vår mening att kulturen bör följa människan genom hela hennes liv. tillbaka står detta också klart för såväl regering som flertalet kommuner, och satsningar har genomförts för att som en del av det hälsofrämjande arbetet för våra äldre medborgare erbjuda kulturella aktiviteter. Det är glädjande att många av kommuner valt att införliva kulturverksamhet i äldrevården. är av åsikten att satsningen på kultur för äldre bör struktureras på nationell nivå och det är vår mening att vi med norsk förebild bör införa en bidragsfond för skapande äldreomsorg som skulle kunna hjälpa till att permanenta och lyfta kommunernas befintliga satsningar, på samma sätt som skolors kulturverksamhet förstärkts och nått helt nya nivåer tack vare Skapande skola. 20.11 FUNKTIONSHINDRADES RÄTT TILL KULTUR tror på tanken om att individen själv är den som bäst bör bestämma vilken kultur han eller hon vill utöva. Vi stöder åtgärderna att tillpassa icke-statliga kulturlokaler så att de blir åtkomliga för funktionshindrade och anslår även extra medel för detta. Då vi är av uppfattningen att alla individer själva vet bäst vilken kulturell utövning de själva föredrar tillskjuter vi även medel till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor så att organisationer som företräder funktionshindrade ungdomar ska kunna äska medel för kulturella verksamheter som de själva väljer. Tanken är att medlen skall kunna täcka allt från till utomhusaktiviteter av eget val. Vi ser positivt på de satsningar som redan genomförts för att införliva kulturen i . Projektet har växt från att ursprungligen riktas enbart till högstadieelever till att numera omfatta hela . Bidrag har fördelats till hundratals skolor som via dessa medel kunnat ge sina elever tillfällen att uppleva fantastiska föreställningar och stärka sin kreativitet genom eget skapande och deltagande. Skapande skola har byggts ut till att omfatta även förskoleklass. Det är ett steg på vägen, men inte tillräckligt. Då även förskolan har ett kulturuppdrag i sin läroplan anser att även den bör införlivas i satsningen. 20.13 SATSNING PÅ IDROTTEN Idrott och friluftsliv är en stor rörelse i , ofta också med stor folklig förankring då stora delar är ideell. Arbetet i och intresset för idrott och friluftsliv är också centralt för rörelse och folkhälsa, inte minst bland barn och unga. För att ytterligare stärka den svenska idrottens internationella konkurrenskraft och ge oss nya framgångsrika idrottsstjärnor och förebilder som kan locka fler barn och ungdomar till idrottsrörelsen lanserades den så kallade elitsatsningen. Tyvärr beslutade den förra regeringen att avsluta satsningen . Vi menar att detta var ett felaktigt beslut och tillskjuter därför medel för att permanenta satsningen. Att säkra barns och ungdomars tillgång till idrott och fysisk aktivitet är en angelägen uppgift. Lika viktigt är det dock att göra detsamma för våra äldre medborgare. Vi vet att idrott och friskvård kan motverka många ålderssjukdomar, bidra till att förhindra fallolyckor och också bidra till att bryta den ensamhet och sociala isolering som många av våra äldre tyvärr lider av. Vi tillskjuter därför även medel till äldres rätt till idrott. 21.1 UTGIFTSRAMAR PER UTGIFTSOMRÅDE Avvikelse från regeringen (SD) Stöd till politiska partier 21.1.2 SAMHÄLLSEKONOMI OCH FINANSFÖRVALTNING Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Transfereringar till följd av KPI-effekt Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Ersättning för skador på grund av brott Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 21.1.6 FÖRSVAR OCH SAMHÄLLETS KRISBEREDSKAP Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Extra anslag UNHCR/flyktinghjälp (inom biståndram 0,) Extra anslag generell flyktinghjälp (utöver biståndsram) Bekämpning av Ebola (utöver biståndsram 0,) Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden 21.1.9 HÄLSOVÅRD, SJUKVÅRD OCH SOCIAL OMSORG Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 21.1.10 EKONOMISKT TRYGGHET VID SJUKDOM OCH FUNKTIONSNEDSÄTTNING Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Sjuklön för små företag 21.1.11 EKONOMISK TRYGGHET VID ÅLDERDOM Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 21.1.12 EKONOMISK TRYGGHET FÖR FAMILJER OCH BARN Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn Ekonomisk stimulans till familjerådgivning Höjd föräldrapenning (1, 1, 2, resp ) 21.1.13 INTEGRATION OCH JÄMSTÄLLDHET Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 21.1.14 ARBETSMARKNAD OCH ARBETSLIV Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Utbildninginsatser mot mobbning och trakasserier Motverka hot och våld 21.1.16 UTBILDNING OCH UNIVERSITETSFORSKNING Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till vuxenutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Lärarinteraktion högre utbildning (Grundbulten) Satsning på grund- och gymnasieskolan Fler vuxna i skolan Satsning på barn med särskilda behov Kunskapssatsning i svenska språket 21.1.17 KULTUR, MEDIER, TROSSAMFUND OCH FRITID Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Särskild satsning för funktionshindrade 21.1.18 SAMHÄLLSPLANERING, BOSTADSFÖRSÖRJNING OCH BYGGANDE SAMT KONSUMENTPOLITIK Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 19 Regional tillväxt 21.1.20 ALLMÄN MILJÖ- OCH NATURVÅRD Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Klimatinvesteringar i kommuner och regioner för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Utveckling av statens infrastruktur Elektrifiering av med tvärbanor 21.1.23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Höjd återbetalning av koldioxidskatt Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Bidrag till terminologisk verksamhet 21.1.25 ALLMÄNNA BIDRAG TILL KOMMUNER Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 21.1.26 STATSSKULDSRÄNTOR M.M. Inga omprioriteringar föreslås. 21.1.27 AVGIFTEN TILL EUROPEISKA UNIONEN Inga omprioriteringar föreslås. STATSBUDGETEN OCH DEN OFFENTLIGA SEKTORN 22.1 UTGIFTSTAK FÖR STATEN Utgiftstak för staten (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Statsbudgetens inkomster (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens saldo och statsskulden (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom 22.4 DEN OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSER Den offentliga sektorns finanser (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Kommunsektorns finanser (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn 22.6 FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR 2015 Avvikelse från regeringen (SD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 22.7 FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR 2016–2018 Förslag till utgiftsramar –2018 Avvikelse från regeringen (SD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 22.8 BERÄKNING AV STATSBUDGETENS INKOMSTER 2015 Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (SD) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1 753 570 295 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 22.9 BERÄKNING AV STATSBUDGETENS INKOMSTER 2016–2018 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2018 Avvikelse från regeringen (SD) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Per Klarberg (SD) Per Ramhorn (SD) [1] (2011), Huvudbetänkande, SOU 2011:11, s. 137. [2] (2014), Finanspolitiska rådets rapport, s. 86. [3] IFAU (2013), Sänkta arbetsgivaravgifter för unga, s. 3–4. [4] (2011), Rapport från ekonomiska avdelningen 2011:1, Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? 65–66. [5] Prop. 2011/12:100, bilaga 5, Utvärdering av jobbskatteavdraget, s. 61. [6] (2012), Svensk finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport , s. 145. [7] (2013), Effekter av sänkt restaurang- och cateringmoms, s. 7. [8] om stabilitetsfonden, skr. 2011/12:71, s. 11. [9] om stabilitetsfonden, skr. 2011/12:71, s. 6. [10] Ibid. [11] Samtal med , Riksgälden, . [12] , A (2012), , Fortsatt utbyggnad – Fortsatt urholkning. [13] (2013), Ett nytt finansieringssystem för högskolan – för höjd kvalitet och fler jobb. [14] Myndigheten för (2013), Årsrapport , Statistik över yrkesutbildning, kvalificerad yrkesutbildning och kompletterande utbildning, s. 26. [15] (2012), LÄRLINGSJOBB OCH ARBETSGIVAREAVGIFTER, dnr 2012:941. [16] (2011), STÖD TILL START AV NÄRINGSVERKSAMHET, dnr 2011:976. [17] (2013), STÖD VID START AV NÄRINGSVERKSAMHET, dnr 2013:1076. [18] Proposition 2011/12:100, Bilaga 5 – Utvärdering av jobbskatteavdraget, s. 61. [19] (2013), – bort med skatten på hushållstjänster som seniorer betalar själva, s. 2. [20] Ibid, s. 7. [21] Ibid. [22]. [23] IFAU (2013), Jobb- och utvecklingsgarantin – Vilka deltar, vad gör de och vart leder det?, s. 60. [24] (2010), Våld i arbetslivet – en kriminologisk kunskapsöversikt, s. 5. [25] (2012), Arbetsorsakade besvär 2012, Arbetsmiljöstatistik Rapport 2012:5. [26] LO (2012), Skyddsombud . [27] (2013), Dödsolyckor i arbetet. [28] Unionen (2014), Din arbetsmiljö. [29] SOU (2011), Ett nationellt för arbetsmiljö, behov och förutsättningar, 2011:60. [30] . [31] Calmfors, L. & , G. (2011), Vad bör göras med arbetslöshetsförsäkringen?, s. 13. [32] (2014), Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa, RiR 2014:5, s. 38. [33] (2010), Från många till en – sammanslagning av myndigheter RiR 2010:3. [34] SCB, Arbetsmarknadens lönestruktur, , s. 16. [35] SCB (2012), Arbetskraftsundersökningen (). [36] Regeringens proposition 2011/12:100, utgiftsområde 12 – Ekonomisk trygghet för familjer och barn, s. 36. [37] Regeringens proposition 2011/12:100, utgiftsområde 12 – Ekonomisk trygghet för familjer och barn, s. 34. [38] (2014), SLOPAD ALLMÄN LÖNEAVGIFT, dnr 2014:895. [39] (2014), SJUKLÖNEANSVAR, dnr 2014:896. [40] Svensk Näringsliv och LO (2011), Faktiska konsekvenser av turordningsreglerna i LAS och avtal, s. 102. [41] (2009), Samlad effektbedömning, Norrbotniabanan, s. 4. [42] Regeringens proposition 2011/12:100, utgiftsområde 12 – Ekonomisk trygghet för familjer och barn, s. 41. [43] (2013), OFFENTLIGFINANSIELLA EFFEKTER AV OBETALDA SEMESTERDAGAR, dnr 2013:599. [44] (2013), KONTAKTDAGAR, dnr 2013:1207. [45] (2013), ERSÄTTNING VID SORG, dnr 2013:112. [46] Arbetslöshetsrapporten (2014), s. 19. [47] , J. (2009), Invandringen och de offentliga finanserna, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2009:3. [48] Sanandaji, T. (2014), Utanförskapets karta – en uppföljning av rapportserie, s. 24–25. [49] , Asylum in the EU28, STAT/14/46.