ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202630 · 2014-11-06 00:00:00 — Nationell strategi för sällsynta diagnoser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda arbetet med en nationell strategi för sällsynta diagnoser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att starta samtal med SKL om behovet av samordning för behandling av sällsynta diagnoser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för en adekvat och jämlik vård i hela landet av patienter med sällsynta diagnoser. Sällsynta diagnoser definieras i som en ovanlig sjukdom eller skada som leder till omfattande funktionshinder som högst drabbar en av tiotusen innevånare. Det finns många sådana diagnoser och i många fall kan dom kombineras. Detta gör behandling komplicerad. Den förra regeringen gav i uppdrag att ta fram underlag för ett strategiarbete för sällsynta sjukdomar. Uppdraget byggde på en rekommendation från EU. Uppdraget rapporterade för men arbetet tycks därefter ha avstannat. Det finns alltså ett underlag framtaget och det är angeläget att komma vidare med arbetet på en nationell strategi. Detta bör ge regering till känna som sin uppfattning. Med tanke på att antalet drabbade av de olika diagnoserna är mycket litet så torde det vara svårt för enskilda landsting att upprätthålla adekvat kompetens. Man kan jämföra med exempelvis RETT-center i som på ett föredömligt sätt vårdar en liten specifik grupp patienter och även har utvecklat nordisk samverkan för att klara kompetensfrågan. Rimligt är mot bakgrund av detta att arbetet med en nationell strategi redan från början kombineras med kontakter kring frågan om behovet av nationella centra för sällsynta diagnoser. För att det praktiska inte skall dra ut bör redan i detta läge ge regeringen till känna som sin uppfattning att ett arbete för nationell samordning av vårdinsatser bör ingå i arbetet. Bristen på nationell samordning liksom avsaknaden av en nationell strategi leder till att patienter med sällsynta diagnoser bemöts mycket olika. Kompetens för vissa diagnoser finns på några platser medan andra landsting nästan helt saknar adekvat kompetens ens för att söka efter samverkanspartners i andra landsting. Även om antalet patienter per diagnos är litet så är antalet patienter totalt en stor grupp att hantera. Situationen varierar så mycket i landet för många av dessa patienter att det är rimligt att staten tar ett initiativ för en mer jämlik behandling. bör därför slutligen ge regeringen till känna som sin uppfattning att åtgärder för en adekvat och mer jämlik vård i landet av patienter med sällsynta diagnoser är brådskande att åstadkomma.
mot · H202633 · 2014-11-06 00:00:00 — Transportstyrelsens tillsynsavgifter för trafikskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över Transportstyrelsens tillsynsavgifter för trafikskolor. Svenska trafikskolor är ofta småföretag med ett fåtal anställda och många är därtill verksamma utanför tätort. Det är inte sällan nödvändigt för trafikskolorna att erbjuda många olika körkortsbehörigheter för att bibehålla en tillräckligt stor kundbas. införde Transportstyrelsen en avgiftsbaserad tillsyn av trafikskolorna. Nivån på Transportstyrelsens tillsynsavgifter uppfattades av trafikskolorna som orimligt hög, och det varnades för att konsekvenserna skulle bli ett minskat utbud av förarutbildningar, speciellt i glesbygd. Och med de nya årliga tillsynsavgifterna för varje körkortsbehörighet har små trafikskolor i glesbygd tvingats skära ner på sin utbildningsbredd och valt bort behörigheter med färre elever då alternativet varit en kraftig höjning av priserna. Ungefär en tredjedel av trafikskolorna, drygt 200, uppgav att man tvingats minska sitt serviceutbud (främst AM/moped klass 1 men även A/motorcykel, riskutbildning 1, BE/lätt lastbil, terränghjuling, taxi och introduktionsutbildning). Detta har varit mest märkbart i glesbygd där det på olika ställen t ex inte gått att ta ett /moped klass 1 inom ett rimligt avstånd. Servicen främst i glesbygd, har märkbart försämrats. Etablerade kvalitetssystem belönar sina användare genom högre effektivitet, nöjdare kunder och ökad lönsamhet. Transportstyrelsens system skapar däremot inte motivation för den enskilda trafikskolan, när alla skolor beläggs med avgifter efter samma mall oavsett resultat och eget kvalitetssystem. Tillsynen uppgår för vissa skolor till av omsättningen, vilket kan utgöra en stor del av vinsten för en mindre skola. Avgiften måste i slutändan dessutom tas ut på körkortstagaren i så stor utsträckning som det är möjligt ur konkurrenshänseende. Några mindre trafikskolor har överklagat de höga avgifterna till Förvaltningsrätten, motparten Transportstyrelsen svarade då att: ”… man inte delar uppfattningen att av årsomsättningen kan anses som orimligt betungande….” Avgiften utgjorde av årsomsättningen i det aktuella fallet och detta är inte alls unikt. Som en jämförelse kan nämnas att motsvarande tillsynsavgift för skulle t ex uppgå till och för SJ till , baserat omsättning. De höga avgifterna har lett till att det har blivit dyrare att ta körkort och att viktiga arbetstillfällen på mindre orter slås ut. Antalet konkurser bland landets trafikskolor har ökat och den negativa trenden ser ut att fortsätta. Det kan vara olika förklaringar till konkurserna, men de höga tillsynsavgifterna spelar självklart också en roll. Regeringen bör överväga att se över möjligheten att se över och införa ett rättvisare avgiftssystem där tillsynskostnaden fördelas på samtliga körkortsbehörigheter, tillsammans med egenkontroller och regelbundna internrevisioner. Det skulle kunna ersätta stora delar av tillsynen och bli mer kostnadseffektivt för alla inblandade, vilket i slutändan skulle gagna den det bör – körkortstagaren.
mot · H202634 · 2014-11-06 00:00:00 — Redovisa skatt på lönebesked tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att redovisa skatt på lönebesked. har länge varit ett av de mest transparenta länder när det kommer till offentlighetsprincipen. Tyvärr brister i att synliggöra det totala skattetrycket för arbetarna. Arbetsgivaravgiften är en sådan. Den totala skatt en arbetsgivare betalar är dold vilket medför att man inte får en inblick i arbetsgivarens samtliga lönekostnader som erläggs till staten. Av lönebeskeden framgår vanligen bruttolönen, avdrag för preliminär skatt och eventuella avgifter samt återstående nettolön. Arbetstagaren behöver få en ökad insikt och medvetenhet om vad ens arbete de facto kostar för arbetsgivaren. Lönebeskeden bör därmed ha en specifikation över alla skatter och avgifter som är förknippade med en löneutbetalning. Transparensen och arbetstagarens insyn i sitt arbete bör omfatta alla arbetsgivare som betalar ut löner och ersättningar för utfört arbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H202635 · 2014-11-06 00:00:00 — Reglering av läkarnas arbetstid och arbetsförhållanden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över läkarnas arbetstider och arbetssituation. har en rad läkare polisanmälts, åtalats och i vissa fall också dömts för misstag de begått i sin yrkesutövning. Inte sällan beror misstagen på läkarnas långa arbetspass. Enligt arbetstidslagen ska man inte arbeta övertid . Men olika utredningar har visat att många läkare jobbar övertid. Utöver att läkarna arbetar övertid och jour för att få en extra ersättning, förekommer det arbete i en annan verksamhet, till exempel för att arbeta i öppen vård i egen regi eller som anställda. I offentlig sektor kan arbetsgivare neka arbete vid sidan om ens huvudsakliga arbete med motiveringen att det är en konkurrerande verksamhet. Som arbetstagare har man även en skyldighet att tala om att man har ett extrajobb vid sidan om. Detta gäller dock inte läkare som genom att låta sig hyras ut av ett bemanningsföretag ofta kan dubbla sin lön eller den tid de tar kompledigt för att arbeta någon annanstans. Anmälningsplikten för extraarbete bör gälla oavsett bransch och sektor. Systemet med jour och beredskap är ett kostnadseffektivt sätt att garantera medborgarna tillgång till kvalificerad sjukvård dygnet runt, men kräver att det finns möjligheter till återhämtning mellan arbetspassen. Vi tillåter inte lastbilschaufförer att köra i i sträck utan vila och därför bör vi se till att överansträngda, sönderstressade läkare som dessutom lider av sömnbrist inte utgör en fara för sig själva eller för sin omgivning och sina patienter. Jag föreslår att regeringen ser över regleringen där läkarnas arbetstider och arbetssituation blir föremål för översyn med syfte att bättre reglera deras arbetsförhållanden så att vården blir säkrare och bättre för patienterna.
mot · H202636 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att verka för förändringar inom området miljömärkning. Att hantera miljöfrågan är en av vår tids absolut största utmaningar. Kommande generationer kommer att prövas mot hur väl vi lyckas med åtgärder som begränsar föroreningar och utsläpp. Vi har alla ett ansvar i arbetet med att skapa en bättre miljö. För att nå långsiktig hållbarhet behöver vi agera i både stora och små sammanhang, i vår egen vardag. Det kan handla om val av energi, sophantering, rätt val av tv-apparat, men också om att det i vardagen ges möjlighet att konsumera produkter som inte bara är framställda utan också distribuerade på ett miljövänligt sätt. För den miljömedvetne konsumenten är det inte helt enkelt att försäkra sig om att man verkligen gör rätt val och att de miljömärkta produkter man köper alltigenom är miljövänliga. Det är lite av en djungel ute i butikerna bland alla märkningar. Det medför naturligtvis att konsumenten får svårt att värdera vad de olika märkena står för och hur miljövänliga produkterna faktiskt är. Som konsument har du rätt till tydlighet på detta område. Denna tydlighet styr förhoppningsvis sedan valen på ett sätt som gynnar de produkter och producenter som är miljömässigt acceptabla. Om vi tar som exempel ett kravmärkt paket majsflingor, så kan förvisso ha kravodlats, men för emballering har majsflingorna sedan kanske transporterats till , paketerats i kartonger av pappersmassa som framställts genom miljöovänlig avverkning och massatillverkning, producerade i ett allt annat än miljöcertifierat pappersmasseföretag, för att sedan transporteras tillbaka till konsumenten i t.ex. . Det faktum att majsflingorna i sig är kravodlade och att det är detta som redovisas för konsumenten blir sett i ljuset av hela produktionskedjan minst sagt vilseledande. Det behövs med andra ord tuffare logistiska krav som tar hänsyn till hela produktkedjan när avvägningar relaterade till miljömärkning ska fastställas. Det finns bra modeller för hur företagen kan göra direkt skillnad. I fanns tidigare pappersmasseföretaget , som inom ramen för EPD, ett system för miljövarudeklaration, via grundliga analyser beskrev miljöegenskaper hos produkter och tjänster i ett livscykelperspektiv. Huvudman för varudeklarationen är och systemet är initierat och drivs av näringslivet. Flera länder har visat ett stigande intresse för denna typ av modell, vilken skulle kunna tjäna som modell i både nationella och internationella sammanhang. Inriktningen bör vara att verka för att det ställs hårdare krav på miljömärkta produkter sett ur ett helhetsperspektiv. Detta arbete bör åtföljas av ett mer likformigt och rättvisande miljömärkningssystem som ökar konsumentens möjlighet att göra bra miljöval. Finn (M)
mot · H202638 · 2014-11-06 00:00:00 — Kundnöjdheten hos våra statliga myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett redovisningskrav för kundnöjdhet hos våra statliga myndigheter. finns enligt SCB 363 olika statliga myndigheter. Det innebär att man kan fira ”myndighetens dag” nästan alla årets dagar. Alla arbetar de i svenska folkets tjänst, dels med myndighetsutövning, dels med uppdraget att ge svenska folket god service. I båda fallen är deras beslut avgörande för medborgarnas väl och ve. Som medborgare har man därför rätt att ställa krav på att myndigheten är korrekt i sin myndighetsutövning, är respektfull mot sina kunder och att man alltid eftersträvar att ge bästa möjliga service. för kvalitetsutveckling (SIQ) och Svenskt Kvalitetsindex (SKI) genomförs regelbundet mätningar av kundnöjdhet, kvalitetsutveckling samt medarbetarstudier i offentlig sektor. Den senaste mätningen visar på en påfallande låg kundnöjdhet vad gäller Arbetsförmedlingen, , och (privat), medan kundnöjdheten är stor vad gäller Kronofogden (företag), och våra universitet och högskolor. Såväl CSN som har dock förbättrat sina resultat. Ansvaret vilar tungt på våra myndigheter att, utifrån sitt uppdrag som serviceinstans i svenska folkets tjänst, tillgodogöra sig resultaten och överväga vilka åtgärder man ska vidta för att öka såväl kundnöjdhet som förtroende. Oavsett om det handlar om Transportstyrelsen, , Arbetsförmedlingen, eller Verket för Högskoleservice, måste kundens (det vill säga medborgarens) intressen stå i fokus. Det borde därför vara rimligt att våra statliga myndigheter när de lämnar in sina årsredovisningar, också redovisar hur kundnöjdheten ser ut och vilka åtgärder de avser vidta för att öka denna.
mot · H202639 · 2014-11-06 00:00:00 — Avskaffande av danstillståndet i ordningslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa det s.k. danstillståndet. Enligt 2 kap. 4 § ordningslagen krävs särskilt tillstånd för att ordna offentlig danstillställning. Detta gäller även om tillställningen inte sker på offentlig plats. Få lagar och regleringar torde ha mindre berättigande och mindre förankring hos allmänheten än denna. Självfallet ska ordning och reda upprätthållas på våra restauranger och krogar. Ett tungt ansvar åvilar näringsidkarna att upprätthålla detta. När många människor träffas och alkohol finns med i bilden ökar också givetvis risken för ordningsstörningar. Men det är knappast själva dansen i sig som skapar oordning, snarare vad besökarna har konsumerat för drycker. Restaurangnäringen är redan överhopad av olika tillståndsblanketter. I de flesta fall är dessa tillståndsansökningar berättigade, dock inte i alla. Ett tillstånd kräver också tillsyn. I fallet med danstillstånd gäller det att tillsynsmyndigheterna har ögonen med sig så att inte besökare rör sig allt för rytmiskt i lokalen. I den mån en hög ljudnivå kan uppfattas som störande finns andra regler som är tillämpliga. har tidigare behandlat frågan om danstillstånd i betänkande 2010/11:JuU7. Med hänvisning till sitt svar på proposition 2003/04:174 menade utskottet att ett avskaffande av kravet skulle försvåra polisens informationsinhämtande och därmed göra det svårare för polisen att fullgöra sitt uppdrag att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Utskottet anförde vidare att danstillställningar med stor publik också exempelvis kan leda till trafikproblem och ordningsstörningar. Det utskottet eftersträvar uppfylls dock med den anmälningsplikt som stadgas i samma kapitel, 5 §: ”Anmälningsskyldighet gäller också för en allmän sammankomst som anordnas inomhus inom ett område som redovisas i detaljplan och för en offentlig tillställning som anordnas utomhus utom detaljplanelagt område, om det på grund av det förväntade antalet deltagare vid sammankomsten eller tillställningen finns risk för att ordningen störs eller säkerheten äventyras vid den eller, som en direkt följd av den, i dess omedelbara omgivning eller för att trafiken störs.” Därmed saknas skäl att upprätthålla danstillståndet i lagen. Det är en otidsenlig reglering som enbart skapar större byråkratisk börda för näringen och allmän förvirring för dem som besöker densamma.
mot · H202640 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta hålla öppet även och helgdagar. alkoholpolitik är och skall vara restriktiv. Det övergripande målet är att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Detta har man främst gjort genom att begränsa tillgången till och minska efterfrågan på alkohol, men också genom att öka kunskapen om konsekvenserna av alkoholdrickande och erbjuda bra vård och behandling. beslöt 1999 att Systembolaget på försök skulle få ha öppet till i vissa områden i landet. Försöket med lördagsöppet skulle följas löpande och utvärderas . Den forskarledda utvärderingen av försöket mätte dels skillnader i alkoholförsäljning, dels olika skadeindikatorer som misshandel mot kvinnor inomhus där offer och gärningsman är bekanta, misshandel utomhus, misshandel totalt samt rattfylleri. Utvärderingen visade att sedan försöket med lördagsöppet infördes ökade alkoholförsäljningen förvisso något mer i experimentområdet än i kontrollområdet. När det gäller de olika skadeindikatorerna visade det sig dock att ingen av indikatorerna på misshandel visade någon klar ökning. Antalet rattfylleribrott ökade något mer i experimentområdet än i kontrollområdet, men analyserna tydde på att denna ökning förmodligen berodde på polisens riktade kontroller mot områden nära lördagsöppna systembutiker. Forskarnas rapport visade tydligt att de farhågor många hade om ökat våld i samhället om Systembolagets butiker tilläts ha lördagsöppet inte hade infriats. Det hade inte blivit några större förändringar när det gäller misshandel, rattfylleri eller andra alkoholrelaterade brott . Alla förändringar som skett låg inom felmarginalen. Följaktligen föreslog regeringen för att Systembolaget från skulle tillåtas att ha öppet längst i hela landet. är det knappast någon som ifrågasätter Systembolagets öppethållande . Snarare har frustration väckts hos den som tvingats inse att just det Systembolag man åkt till stängt istället för 15.00, eller att man missat att just denna lördag råkat sammanfalla med . Med ovanstående i åtanke kan man på goda grunder ifrågasätta det rimliga i att fortfarande sätter gränser för vilka veckodagar Systembolaget ska få ha öppet. Systembolaget är ett ansvarsgillt bolag vars uppdrag tydligt vilar på omsorgen om folkhälsan. Lika lite som det runt det senaste innebar hot mot folkhälsan att Systembolaget tilläts ha öppet så att svenska folket kunde köpa en flaska vin till sin , lika lite torde det inverka på folkhälsan att man skulle få göra samma sak till sin . Målet för den statliga alkoholpolitiken bör vara det som inledningsvis anges i denna motion. Inte att medelst pekpinnar och detaljregleringar hindra ansvarsfull försäljning och konsumtion. Det svenska folket torde vara redo att under kontrollerade former kunna axla ansvaret att få köpa öl, vin och starksprit veckans . Mot bakgrund av detta bör det av reglerade kravet på söndags- och helgdagsstängt hävas.
mot · H202642 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte längre ska vara överklagandeinstans. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bostadsbyggande ska pekas ut som en prioriterad uppgift i regleringsbreven till länsstyrelserna. Bostadsbyggandet i har varit lågt. I har det byggts ungefär hälften av vad som byggs i övriga . Lågt bostadsbyggande har varit särskilt kännbart under finanskrisen, även om vi nu ser ett ljusare läge och uppskattar byggandet till att uppgå till cirka 40 000 lägenheter , de närmast åren. För att öka bostadsbyggandet ytterligare krävs en fortsatt satsning på regelförenklingar bland annat av , och snabbare processer i rättssystemet, allt för att minska tiden från idé till färdig bostad. Ett steg för att snabba upp överklagandeprocessen är att tas bort ur processordningen så att detaljplaner och bygglov överklagas direkt till mark- och miljödomstolen. Det handlar även om länsstyrelsernas syn på bostadsbyggande. Där i är speciellt negativ till byggande av nya bostäder på jordbruksmark, vilket påverkar stora delar av västra , där tätorterna finns just på god jordbruksmark. Konsekvenserna av i ställningstagande medför att framtagande av detaljplaner i fördröjs eller uteblir, vilket ju är orimligt då vi har behov av fler bostäder i en region med hög inflyttning. Om detta inte får en lösning till bostadsbyggandets favör kommer hamna i samma orimliga situation som , med extrem bostadsbrist och ökande bostadspriser. För att förändra länsstyrelsernas syn på bostadsbyggande måste regeringen i regleringsbreven ge samtliga länsstyrelser direktiv om att bostadsbyggande är en prioriterad uppgift och som inte får hindras om det inte föreligger synnerliga omständigheter. Boriana (M)
mot · H202643 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnskatten. Den så kallade värnskatten infördes av den dåvarande socialdemokratiska regeringen som en tillfällig extra beskattning av högre inkomstskick för att komma tillrätta med rikets budgetunderskott. Någon tillfällig skatt blev det däremot inte. , senare, är värnskatten, om än kallad extra statlig inkomstskatt, fortfarande kvar. Den extra statliga inkomstskatten utgjorde av statens intäkter föregående år, vilket innebär att den är relativt sett ganska obetydlig i statsinkomster räknat. Däremot är de negativa konsekvenserna, främst de utbildningshämmande, desto större. En extraskatt som lägger sig på en så låg inkomstnivå som den så kallade värnskatten stimulerar inte till vidareutbildning. Den stimulerar heller inte välutbildade människor att arbeta kvar i landet. Värnskatten bidrar således till att motverka landets konkurrenskraft. Inför avskaffande av sin motsvarighet till värnskatten 2009 presenterades rapporter om danskarnas villighet att arbeta mer ifall värnskatten försvann. Höga marginaleffekter på skatter stimulerar inte ökad arbetsvillighet, snarare tvärtom. Värdet på varje extra nedlagd arbetstimme minskar. Skatten är därför kontraproduktiv. Ett avskaffande av värnskatten skulle dessutom enligt många ekonomer innebära att mindre pengar skulle deklareras som inkomst av kapital och mer som inkomst av arbete. Det finns således skäl att ifrågasätta den extra statliga inkomstskattens fortsatta existens. Målsättningen bör vara att värnskatten avskaffas, förutsatt att avskaffandet sker med hänsyn tagen till ansvarsfulla offentliga finanser.
mot · H202644 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att utfärda ordningsbot för nedskräpning i form av cigarettfimpar och tuggummin. finns det möjlighet att utfärda ordningsbot å för den som skräpar ner. Lagstiftningen är framför allt ur moralisk synpunkt viktig. Menar vi allvar om att ta hand om vår natur måste också egenansvaret betonas. I takt med att urbaniseringsprocessen fortsätter blir också nedskräpningen ett allt större problem i städerna. Just därför är det bra att lagen införts. Vad som är mindre bra är att den i särklass mest frekventa nedskräpningen, nämligen cigarettfimpar, inte omfattas av lagen. Så gör heller inte tuggummi. Ungefär hälften av allt skräp i de svenska städerna är relaterat till tobaksprodukter. Det handlar om cigarettfimpar, men även om cellofanpapper och cigarettpaket. I snitt slänger den svenske rökaren, som utgör en dryg fjärdedel av befolkningen, ungefär 1,7 fimpar på marken . Det innebär 620 fimpar i snitt per rökare. Mot bakgrund av att syftet med lagstiftningen är att hålla miljöer i stad och landsbygd rena och fina är det oförsvarligt att utesluta den typ av nedskräpning som är mest förekommande. Det finns således anledning att se över gällande lagstiftning så att det blir möjligt att utfärda ordningsbot även för nedskräpning i form av cigarettfimpar och tuggummi.