mot · H2022974 · 2014-11-10 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga snabbt bredband på landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra servicen på landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta det arbete som alliansregeringen påbörjade med att inrätta ett nationellt skogsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta med satsningen Matlandet . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med en nationell livsmedelsstrategi . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom sjukvården och livsmedelsproduktionen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att förbättra djurskyddet i EU och för att gemensamma regler för djurskydd följs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kartlägga nationella, mer långtgående regler som styr svenska företag. Svensk djurskyddslagstiftning ska inte omfattas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kartlägga den nationella tillämpningen av EU:s livsmedelslagstiftning för att identifiera eventuella hinder som snedvrider konkurrensen för företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Statskontoret i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdrag att i konsumenternas intresse arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor bör utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en kartläggning över vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå i syfte att kunna minska företagens regelbörda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samla viltförvaltning och jaktfrågor i en ny myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för hantering av vapenlicenser i syfte att underlätta för jägare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att införa ett undantag från tillståndsplikten för kameraövervakning av vilt, men med beaktande av integritetsaspekten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att driva på EU för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta med riktad selektiv jakt på varg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur. , , liberalernas och förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Avvikelse från regeringen (A) Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien , , liberalernas och förslag till anslag till 2018 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel –7,0 –7,0 –7,0 –7,0 –100,0 –100,0 –100,0 –100,0 Bidrag till veterinär fältverksamhet –5,0 –5,0 –5,0 –5,0 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. –20,0 –20,0 –20,0 –20,0 –18,0 –8,0 –8,0 –8,0 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket –5,0 –5,0 –5,0 –5,0 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. –11,4 –11,4 –11,4 –11,4 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien –131,4 –121,4 –121,4 –121,4 Det är viktigt att använda de stora resurser som finns i landsbygdsprogrammet för att förbättra förutsättningar för jobb och tillväxt på landsbygden. Därför har alliansregeringens utgångspunkt vid utformandet av landsbygdsprogrammet varit att medel i första hand ska användas för att ge lönsamma och livskraftiga företag, aktiva bönder och en modern landsbygd. Därför bör utformningen av och innehållet i landsbygdsprogrammet ej ändras. Genom att stå fast vid nuvarande utformning av programmet skapas långsiktighet för svenska bönder och svensk landsbygd. Alliansen vill kompensera för EU:s budgetneddragning genom att skjuta till ytterligare , och vi vill öka anslagen till landsbygdsprogrammet eftersom det skapar utveckling på landsbygden, bättre miljö och fler jobb i hela landet. Tillgång till bredband är avgörande för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Det förbättrar också servicenivån i hela landet. Alliansregeringen har satsat på bredbandsutbyggnad. har av befolkningen tillgång till 4G i sina hem, vilket gör oss i särklass bäst i . Genom att satsa ytterligare på att bygga snabbt bredband på landsbygden blir det enklare att bo och verka i hela landet. Alliansen vill att det ska sättas som mål att av alla hushåll och företag dessutom ska ha tillgång till bredband om minst /s . För att människor och företag ska vilja bo och verka i hela är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande, grundläggande service på rimligt avstånd. Detta gäller såväl myndigheter som och kommersiell service. I glesbygden har framförallt servicelösningar som bygger på lokala förutsättningar och samverkan med företagare och civilsamhället möjlighet att bli långsiktiga och bärkraftiga. Därför avsatte alliansregeringen i utformandet av landsbygdsprogrammet –för att förbättra servicen på landsbygden, en satsning som bör kvarstå. Alliansen föreslår att det inom landsbygdsprogrammet fortsatt ska finnas möjlighet att stödja lanthandlare och bensinmackar, landsbygdsprogrammet bör öka tillgängligheten till offentlig service i glesbygd, och förbättra livskvaliteten på landet genom att till exempel ge stöd till idrottsanläggningar och elljusspår och fortsätta samordna insatser för att öka tillgängligheten till lokal service. Skogsbruk och industri kopplad till skogen har en enorm betydelse för den svenska ekonomin. Skogen är dessutom hem för tusentals arter. Produkter baserade på skogsråvara står för av den svenska nettoexporten. Det finns potential att förbättra skogssektorns möjlighet att skapa fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Alliansens skogspolitik tar sin utgångspunkt i två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet. En hållbar skogsskötsel, ökad export och nya biobaserade produkter och tjänster är viktiga framtidsområden. Skogen är viktig för biologisk mångfald. Skogen ger även möjligheter för friluftsliv och turism och bidrar med andra viktiga värden. Därför är det viktigt att alliansregeringens påbörjade arbete med att inrätta ett nationellt skogsprogram fortsätter i samma anda. Skogsprogrammets inriktning bör vara att det ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Den svenska livsmedelsproduktionen ska ha goda förutsättningar. Alliansregeringen tillsatte därför en utredning som ska se över hur konkurrenskraften kan stärkas i svensk jordbruks- och trädgårdsnäring. har svenskt jordbruk ett antal konkurrensfördelar. har EU:s bästa djurskydd, hög miljöhänsyn och ett smittskydd i världsklass. Satsningen på ”– det nya matlandet”, som syftar till att lyfta den svenska livsmedelsproduktionen samt exporten av livsmedel, har bland annat bidragit till att antalet livsmedelsföretag har ökat. Efterfrågan på säker och hållbart producerad mat fortsätter att öka. Livsmedelsförädlingen är en sektor med stor geografisk spridning. Därmed kan branschen bidra till att skapa jobb i hela landet. Den matbaserade turismen är också en viktig sektor som kan ge ökade möjligheter till fler jobb. Alliansen vill fortsätta utveckla förutsättningarna för den svenska landsbygden och de gröna näringarna. Därför anser vi att satsningen Matlandet ska fortskrida och som ett led i denna satsning bör en nationell livsmedelsstrategi arbetas fram. Regeringen bör därmed återkomma med en nationell livsmedelsstrategi innan . Regeringen har presenterat en dramatisk nerskärning i anslaget Konkurrenskraftig livsmedelssektor, vilket skulle innebära en avveckling av satsningen Matlandet . Regeringen föreslår att avsätts för en konkurrenskraftig livsmedelssektor, vilket kan jämföras med den miljard kronor som alliansregeringen totalt satsade åren 2008–2013. Att regeringen nu väljer att avveckla matlandet utan någon kompletterande satsning är oroväckande. Svensk livsmedelsproduktion har svårt att hävda sig i internationell konkurrens bland annat på grund av andra länders lägre djurskydd. Alliansen vill fortsätta värna det svenska djurskyddet och skapa bättre förutsättningar och starkare konkurrenskraft för svenska livsmedelsföretag. Dock riskerar regeringens politik göra det motsatta. Regeringen skär drastiskt ned på anslaget för en konkurrenskraftig livsmedelssektor, parallellt med flera förslag som drabbar lands- och glesbygden mycket hårt, såsom återintroducerad handelsgödselskatt, införandet av kilometerskatt, samt ett nedskuret landsbygdsprogram. Sammantaget är det uppenbart att regeringens förslag försämrar svenska lantbrukares konkurrenskraft markant. I får djur inte antibiotika i förebyggande syfte. Det är något som sker i många andra länder och som bidrar till problem med multiresistenta bakterier. Det är ett problem som är både allvarligt och akut. används mellan 300 000–antibiotika i världen. Av det går cirka två tredjedelar till djur. Till stor del beror det på att kor, grisar och kycklingar medicineras som kompensation för att djurvälfärden är sämre. Därför bör regeringen innan ta ett initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom sjukvården och livsmedelsproduktionen. Alldeles för få länder i EU uppfyller minimikraven som ställs vid grisuppfödning; flertalet grisar inom EU:s gränser utsätts för rutinmässig svanskupering och många suggor fixeras. har haft djurskyddslagar som går längre än EU-direktiven, vilket har resulterat i en god djurhälsa men varit en bidragande orsak till att svenskt kött är dyrare än många andra länders. För djurhälsans och svenska bönders konkurrenskraft är det därmed av yttersta vikt att verkar för att förbättra djurskyddet i EU och för att gemensamma regler för djurskydd följs. Regelverk som rör företag i primär- och livsmedelsproduktion är i hög utsträckning gemensamma för EU:s inre marknad. Det gör att alla nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar försämra konkurrenssituationen för de svenska företagen. Därför bör nationella, mer långtgående regler alltid vara väl motiverade och prövas noga. Det kan också finnas lagar och regler som slår orättvist i olika delar av landet och som kan behöva anpassas till de villkor som råder i gles- och landsbygd eller i särskilda sektorer. Det finns också krav som slår på ett orimligt sätt mot småföretagare i glesbygd. Förståelsen för företagande på landsbygden behöver öka. På så sätt skapar vi bättre förutsättningar för livskraftiga företag och regional utveckling. Det behöver göras en kartläggning av nationella, mer långtgående regler för att förbättra och förenkla utan att försämra det som gör svenska livsmedel så bra, såsom god djurhälsa och liten miljö- och klimatpåverkan. Även en kartläggning av den nationella tillämpningen av EU:s livsmedelslagstiftning för att identifiera eventuella hinder som snedvrider konkurrensen för företagande bör göras. En viktig del för att förenkla livsmedelsproducenters och livsmedelsföretags vardag är en förbättrad modell för livsmedelskontroller. Därmed menar vi att Statskontoret bör få i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginsatsen och i högre grad undvika förelägganden. Vidare bör ges i uppdrag att i konsumenternas intresse arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor ska utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas. Ytterligare steg för ett förenkla för livsmedelsföretagen bör tas. Det ska vara enkelt att driva företag, och målet bör ständigt vara att minska regelkrånglet där det är möjligt. Därför bör en kartläggning genomföras över vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå i syfte att kunna minska företagens regelbörda. I har vi en stor artrikedom och livskraftiga viltstammar. Möjligheterna som vår natur erbjuder, med rekreation, motion och jakt, innebär också ett stort ansvar att bruka och nyttja naturen på ett sätt som är långsiktigt hållbart. Viltkött är klimatsmart. Därför kan det finnas skäl att vi förbättrar möjligheterna till jakt och gör viltkött mer tillgängligt. genomförs en omfattande jaktlagsutredning. Syftet är ett modernt och enkelt regelverk som möter en bred acceptans. Det bör tas ett samlat grepp kring hur viltförvaltningen ska organiseras i staten. delbetänkande föreslog inrättandet av en ny myndighet med ansvar för viltförvaltning och jaktfrågor. Alliansen instämmer i förslaget och anser därmed att det bör inrättas en ny viltmyndighet som därigenom tar ett helhetsgrepp på dessa frågor. Vidare bör det övervägas huruvida det går att införa ett undantag från tillståndsplikten för kameraövervakning av vilt, men med beaktande av integritetsaspekten. Det bör även göras en översyn av regelverket för hantering av vapenlicenser i syfte att underlätta för jägare. behöver decentraliseras ytterligare – från europeisk nivå till nationell nivå och från nationell nivå till regional nivå. Regelverket för skydd för värdefulla miljöer och arter i EU bör anpassas efter de olika nationella förutsättningarna. Därför bör verka för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i . Inga av våra rovdjur är utrotningshotade. Alliansregeringen har, utifrån omfattande forskning, utformat en ny rovdjurspolitik som möjliggör en regionaliserad och ansvarsfull förvaltning. uppfyller sina internationella åtaganden. Människor som lever nära rovdjur och vilt ska kunna vara med och påverka. Alliansens rovdjurspolitik ger möjlighet till en riktad selektiv jakt på varg utan att påverka vargens gynnsamma bevarandestatus. Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka skada för enskilda lantbrukare och leder till otrygghet. Regeringen bör säkerställa att det går att bedriva en ändamålsenlig skyddsjakt kombinerat med ersättningar till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur. Därför är det angeläget att alliansregeringens beslutade rovdjurspolitik ligger fast och att det genomförs en riktad selektiv jakt på varg. Dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur bör ses över.