mot · H2021679 · 2014-11-07 00:00:00 — Införande av dagens som normaltid året runt, för bättre folkhälsa och mindre klimatpåverkan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra nuvarande till normaltid året runt. har i funnits . Den innebär att lokal tid är framflyttad av året (april–oktober). Syftet med är framför allt lägre elförbrukning och flera ljusa sommarkvällar med ökad fritid i dagsljus. Det har ofta förts fram förslag om att göra dagens till normaltid året runt, som för då skulle innebära byte av tidszon till CT + 2 (samma normaltid som i ). Det finns klara fördelar för folkhälsan med en sådan förändring. De mest uppenbara är förbättrad hälsa som en konsekvens av ökad fysisk aktivitet och att de två tidsbytena , som innebär ökad risk för vissa sjukdomar hos en del människor, försvinner. En annan tydlig effekt av att göra dagens till normaltid året runt är minskade utsläpp av koldioxid och därmed minskad klimatpåverkan. Mer tid med dagsljus innebär ökad fysisk aktivitet, vilket leder till förbättrad hälsa. Det finns flera vetenskapliga studier om hälsofördelarna med att göra dagens till normaltid året runt. Fysisk aktivitet har visats minska risken för hjärt- och kärlsjukdomar, övervikt, diabetes och vissa cancersjukdomar. Människor tenderar att bli mindre energiska utan solljus och när det är mörker är man mindre benägen att vara utomhus. I en helt ny studie () i ”and Physical Activity” har analyserats hur 23 000 barn i åldrarna rör sig beroende på vilken årstid det är. Barnen, som bar accelerometrar, kom från nio olika länder (, , , , , , , och ). Studien visar att barn rör sig i snitt 15–mer , jämfört med vintern. Att behålla även – det vill säga öka den ljusa tiden /kväll med – skulle enligt forskarnas beräkningar öka barns rörlighet med . Att barn får mer tid för att kunna leka utomhus i dagsljus bör vara ett politiskt mål och en extra timme skulle vara betydelsefull för barns hälsa och för att förebygga övervikt hos barn. Borttagande av växlingarna till och leder också till förbättrad hälsa Det finns också forskning som tyder på att själva bytet från normaltid leder till ökad risk för vissa sjukdomar. I en australisk studie () i "Sleep and Biological Rhythms" konstaterades att män var mer benägna att begå självmord efter bytet från normaltid , jämfört med övriga året. En annan studie av svenska forskare (också ) i "" visar att antalet allvarliga hjärtattacker ökade från efter bytet från normaltid . Flera vetenskapliga studier tyder också på fler trafikolyckor och olyckor på arbetsplatser måndagen efter bytet , som en konsekvens av mindre sömn under den kortare natten. Mer ljus under mörka eftermiddagar/kvällar innebär också sannolikt mindre klimatpåverkan En studie för den brittiska ”10:10 climate campaign”, publicerad i ”Energy Policy” (2010) visar att om man har klockan framflyttad även skulle det innebära minskad klimatpåverkan. Enligt studien skulle de årliga utsläppen av koldioxid i minska med en halv miljon ton koldioxid, delvis beroende på att elbehovet minskar när efterfrågan är som störst. Det motsvarar de årliga utsläppen från 200 000 personbilar. Översatt till , som inte skiljer sig så mycket från när det gäller dagsljus, skulle det innebära en utsläppsminskning av i storleksordningen koldioxid, motsvarande ungefär de årliga utsläppen från 30 000 personbilar.