ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022005 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över gränsvärdet för buller från vindkraftverk. har antalet vindkraftverk i ökat kraftigt. Ambitionen om en sammanhållen klimat- och energipolitik har inneburit stora satsningar på vindkraft både på land och till havs. Satsningar på förnybar energi är i grunden positiva och värda att bejaka, men allt för sällan har konflikten med andra intressen tagits på tillräckligt stort allvar. Den landbaserade vindkraftens tydliga avtryck i är en sådan konflikt. För människor som flyttat till landsbygd, kanske i sökande efter tystnad, får sin livsmiljö radikalt förändrad när högresta byggnadsverk i form av vindkraftsanläggningar uppförs i nära anslutning till deras bostäder. För att fortsatt satsa på vindkraft krävs också en acceptans för etablering, vilket i sin tur kräver att störning och miljöpåverkan minskar. Dagens regler anger en maximal ljudbild på (A) mätt från en boningsfastighets väggar. Den som önskar vistas ute på sin gård får därmed acceptera en högre ljudnivå. Forskning vid har visat att bullret från vindkraftverken är underskattat. Var tredje person uppger att de blir mycket störda även om bullret inte överskrider (A) intill bostaden. Störd nattsömn, huvudvärk, yrsel, tinnitus, koncentrationssvårigheter, högt blodtryck och hjärt-kärlsjukdom har rapporterats som ett ”wind turbine syndrome” i . En studie av visar att påverkan på hälsan från vindkraftverk är relaterat till avstånd. Uppsalaforskaren visar också att olika atmosfäriska och väderrelaterade förhållanden inverkar på störningarnas radie, på sätt som inte beaktats. I många kommuner, exempelvis där jag själv bor, finns en stor opinion för att kommunerna helt enkelt inte ska bevilja bygglov för nya vindkraftverk. Detta leder till ökade motsättningar mellan boende i svensk landsbygd och vindkraftsaktörer, en situation som varken är till gagn för förnybar energi eller för en levande landsbygd. Vi behöver därför en regeländring vad gäller bullernivåerna så att den olägenhet vindkraftverken utgör för de närboende kan minskas.
mot · H2022006 · 2014-11-10 00:00:00 — Låt nationella examinatorer rätta nationella prov tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda om de nationella proven bör rättas av nationella examinatorer. Skolinspektionen har utfört viss central rättning av nationella prov för och gymnasieskolan. Omrättningen av proven visar att det finns stora skillnader i bedömningen av uppsatser eller längre självständigt författade redogörelser. Skillnaderna är således störst där lärarens bedömningsutrymme är stort. Skolornas egna lärare sätter oftare ett högre betyg på proven än vad omrättarna gör. Även det omvända förekommer, men är inte lika vanligt. Skillnaderna finns över hela betygsskalan, men är allra vanligast när det gäller höga provbetyg. Det är viktigt att öka likvärdigheten i bedömningen av de nationella proven. Därför bör möjligheten för nationell rättning av nationella examinatorer utredas. framhöll i betänkande 2013/14:UbU12 att ”det genom det arbete som utförs inom och Skolinspektionen pågår ett kontinuerligt arbete med att kvalitetssäkra de nationella proven”. Utskottet såg att det kan finnas behov av att rätta de nationella proven externt i större utsträckning än vad som sker . Det pågår en utredning om att minska lärarnas arbetsbörda genom att digitalisera de nationella proven och införa central rättning. Det är viktigt att följa det arbetet noga för att de nationella proven ska kunna rättas på central nivå.
mot · H2022007 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att aktivt kräva frisläppande. greps , medborgare i både och , av eritreansk polis. har han varit fängslad under mycket svåra omständigheter. Officiellt heter det att han sitter frihetsberövad på grund av brott mot rikets säkerhet. Men hans enda brott är journalistiskt arbete och demokratiska ideal. Någon rättegång har aldrig ägt rum och han är den enda svenska medborgaren som av utsetts till en samvetsfånge. Fallet har, av goda skäl, engagerat många i . Journalister som bevakar icke-demokratier är frontsoldater i de mänskliga rättigheternas tjänst och när de råkar illa ut har vi ett ansvar att göra vad vi kan. har drivit på politiskt genom de plattformar vi förfogar över. antog exempelvis en resolution som krävde frigivning. Det här är ingen partipolitiskt splittrande fråga. I råder det konsensus kring att fortsatt ska driva frågan om frigivning. Men frågan behöver hållas vid liv i den politiska sfären och bör också regelbundet uttala sin ståndpunkt i frågan.
mot · H2022008 · 2014-11-10 00:00:00 — Bevarandet av gravar och gravstenar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens ansvar för bevarandet av den svenska gravkulturen. Begravningsväsendet, som det kallas, är i huvudsak statligt. Det är emellertid på de flesta håll delegerat till . Det är viktigt att betrakta de svenska kyrkogårdarna, och den svenska gravkulturen, som ett kulturarv. Det är i själva verket ett av våra allra viktigaste kulturarv. Tyvärr behandlas inte gravar och gravstenar, och den statliga ersättningen för vården, fullt ut med denna insikt för ögonen. Med det befintliga reglerna kräver kyrkogårdsförvaltningarna full kostnadstäckning för att hålla gräsytor, gångar och gravar i bra skick. Det betyder i praktiken att när en gravrättsinnehavare till en given grav inte hittas, markeras denna grav särskilt varpå den sedan vanvårdas för att sedan avlägsnas. Vissa gravar anses vara av sådan betydelse att de K-märks, men det är i sammanhanget undantag. Det är inte rimligt att det endast ska vara kulturhistoriskt unika gravar som bevaras, det gör att alldeles för många gravstenar krossas i brist på efterlevande med betalningsvilja. I många andra länder har man funnit en mer rimlig väg att gå. Exempelvis att stenarna får stå kvar, men skötseln görs minimal genom att ta bort sådant runt graven (kedjor, gräsbäddar, steninramningar etc) som kräver mer omfattande underhåll. Det känns i sammanhanget som en långt mer välavvägd hantering än stenkrossförfarandet som nu använder sig av.
mot · H2022010 · 2014-11-10 00:00:00 — Borttagande av strikt återbetalningsansvar då en myndighet har gjort fel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort strikt betalningsansvar för underhållsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort strikt betalningsansvar för bostadsbidrag. Det är inte ovanligt att försäkrade får för mycket utbetalt till följd av att har gjort fel. Om mottagaren har varit i god tro blir han eller hon inte återbetalningsskyldig. Detta gäller i stort sett alla ersättningar som betalas ut av . Dock med undantag för underhållsstöd och bostadsbidrag. För dessa finns regler om s.k. strikt återbetalningsskyldighet. Krav på återbetalning förutsätter då inte att den felaktiga utbetalningen kan läggas mottagaren till last. Även i dessa fall gäller principen att den handläggande myndigheten helt eller delvis får efterge krav på återbetalning om det finns särskilda skäl. Regler om strikt återbetalningsskyldighet infördes för underhållsstöd och bostadsbidrag, som ett inslag i ett omfattande budgetsaneringsprogram, och finns numera i 108 kap. 8 och 9 §§ SFB. avskaffades den strikta återbetalningsskyldigheten inom det arbetsmarknadspolitiska området. I samband med införandet av socialförsäkringsbalken anförde Lagrådet att regeln om återkrav av underhållsstöd framstod som onödigt sträng när reglerna om återkrav sammanfördes i ett kapitel och att det knappast fanns några skäl till att den som uppbär underhållsstöd ska vara underkastad en längre gående återbetalningsskyldighet än mottagare av andra ersättningar enligt balken (prop. 2008/09:200 s. 1165). Regeringen erinrade om att det i betänkandet Återkrav inom välfärdssystemen – förslag till lagstiftning (SOU 2009:6) föreslagits en generell lag om återkrav och att överväganden avseende den av Lagrådet väckta frågan borde avvakta ställningstagandet till betänkandet (a. prop. s. 545 f.). Något beslut med anledning av utredningsförslaget är ännu inte fattat. Det strikta betalningsansvaret då mottagaren inte är ansvarig för felet och inte heller har insett eller borde ha insett felaktigheten är inte motiverad. I synnerhet då det drabbar personer som kan förväntas redan ha en utsatt ekonomisk situation är det angeläget att lagstiftningen ändras. Strikt återbetalningsskyldighet infördes som ett led i det då omfattande budgetsaneringsprogrammet för att få kontroll över de offentliga finanserna. Sedan denna avskaffats för de flesta förmåner återstår nu alltså den strikta återbetalningsskyldigheten endast beträffande bostadsbidrag och underhållsstöd. Det krävs inga större ytterligare utredningsinsatser för att ändra lagstiftningen. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om ändring av den strikta återbetalningsskyldigheten för underhållsstöd och bostadsbidrag.
mot · H2022011 · 2014-11-10 00:00:00 — Ökad samverkan med aktörer som främjar entreprenörskap för unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över om alla kommuner kan ge samtliga elever på gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag. Brist på arbetslivserfarenhet är ett vanligt problem för unga när de ska söka sitt första jobb efter gymnasiet. Det är därför viktigt att unga skapar kontakter till näringslivet genom exempelvis praktik. Lika viktigt är det att unga får chansen att bekanta sig med företagsvärlden, och hur det fungerar att driva ett företag från idé till verklighet. Det är en skapandeglädje i den processen som bidrar till att främja unga vuxnas ambitioner, och får dem att känna sig ett steg närmare en annars synbart svår arbetsmarknad. Med en ny vänsterregering vars budgetproposition talar sitt tydliga språk, ser framtidens företags- och jobbvärld inte ut att bli lättare. Istället ökar belastningen på företagande och entreprenörskap med ökade skatter på jobb och näringsliv. För att kompensera mot en sådan arbetsmarknad blir verksamheter som Ung Företagsamhet (UF) i gymnasieskolan och Drivhusets stöd till unga entreprenörer centrala i att egga igång unga vuxnas företagarambitioner. Till följd av dessa verksamheter skapas dels värdefulla kontakter, dels får unga även ett arbetsintyg som kan öka möjligheterna till anställning . Att vara anställbar är viktigt, men det är minst lika betydelsefullt att få kunskaper om entreprenörskap. Att starta eget företag är också en väg in i arbetslivet. behöver fler företagare för att stimulera innovation och stärka internationella konkurrenskraft. Här kan skolan vara en betydelsefull aktör. I dagens gymnasieskolor har bland annat Ung Företagsamhet fått en alltmer framträdande roll. Organisationen arbetar för att elever ska få möjlighet att starta eget företag inom ramen för sin utbildning. UF bistår med verktygen som behövs för att starta och driva ett företag och stödjer eleverna i deras arbete. En rapport från visar att de elever som har drivit UF-företag har i större omfattning startat företag även efter gymnasiet än personer som inte har haft ett UF-företag. Därtill visar även rapporten att UF-företagare anställer fler, har högre omsättning och en längre livslängd på sina företag. Sedan verksamhetens start i 1980 har 279 000 svenska elever fått chansen att skapa och driva företag. fanns 21 901 UF-elever, och majoriteten av dessa var kvinnor. Det är positivt att UF blir alltmer uppmärksammat och påvisar goda resultat, men det faktum att UF-företagande begränsas till specifika program hindrar många andra elever från att testa på att starta eget. Regeringen bör därför se över hur alla kommuner skulle kunna ge samtliga elever på gymnasieskolan möjligheten att testa på entreprenörskap genom Ung Företagsamhet. Fortsatta satsningar på Drivhuset och liknande aktörer är också av stor vikt för att stimulera och uppmuntra ungt entreprenörskap. [1] /organisation/vara-resultat
mot · H2022012 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra samordningen av äldrevården. Det är viktigt att regeringen tar äldres hälsa på allvar och satsar på att höja kvaliteten i äldreomsorgen. Äldre är de största konsumenterna inom vårdsektorn och många av dessa har också mer komplexa hälsoproblem – dvs. det som kallas multisjuka. Tyvärr möts ofta äldre av en fragmenterad vård med flera inblandade vårdgivare, som en stor överförskrivning av läkemedel till äldre sker. Överförskrivning av läkemedel är en tydlig indikator på att det finns stora brister inom äldrevården. Forskning visar på att så mycket som en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. Detta är naturligtvis ett stort slöseri med resurser men framförallt är det en stor personlig förlust för de patienter som kan förlora flera friska år. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. En fragmenterad vårdkedja av dessa mer komplexa hälsotillstånd är naturligtvis både kostsam och bringar onödigt lidande för patienten. En helhetssyn är nödvändig för att undvika såväl onödigt lidande som ett slöseri med resurser. En samordning av äldrevård skulle bidra till en mer sammanhållen vårdkedja och ett bättre omhändertagande av sjuka äldre. I denna vårdkedja bör också särskild geriatrisk kompetens och kunskap kunna förmedlas då symtom och läkemedelstolerans hos äldre skiljer sig från yngre vid vanliga sjukdomar. Enkla mediciner som ögondroppar för starr kan ge biverkningar som fall, förvirring och hallucinationer. En väl sammanhållen vårdkedja för äldre patienter är därför önskvärd. Av den anledningen är det viktigt att de reformer som genomförs utvärderas och följs upp. Den äldres bästa måste alltid stå i centrum och organisatoriska hinder skall aldrig stå i vägen för äldre människors välbefinnande. Det är även viktigt att vården och insatserna kvalitetssäkras och är likvärdiga över hela landet. Detta är för att garantera en vård av högsta kvalitet.
mot · H2022013 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förbättra dagens regler för incitamentsprogram. lever i en global värld, där det ständigt ställs ökade krav på konkurrenskraft. Vårt företagsklimat avgör därför till stor utsträckning vårt lands ekonomiska framgång och ur den avgörs hur mycket resurser staten får att fördela genom välfärden. Ett förbättrat företagsklimat stärker således även välfärden. För ett företags framgång spelar personalen en viktig roll. och nystartade företag har behov av tydliga och effektiva incitamentsprogram för att uppmuntra insatser från anställda som leder till att företaget utvecklas i positiv riktning som den anställde tjänar på det. En möjlig inspirationskälla är det regelverk som använder, Enterprise Management Incentive, . Syftet är att hjälpa småföretagare att behålla nyckelpersoner som mer uthärdliga skatteregler föreligger. Det är dock viktigt att framtidens regler kring incitamentsprogram utformas så att dessa inte gynnar kollektivt ägande framför enskilt ägande av ett företag. Stark arbetskraft inom ett och samma företag är nödvändig för att utveckla och driva framtida företag. Detta ger en stärkt konkurrenskraft och bättre möjligheter för entreprenörer.
mot · H2022014 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att är ett riksintresse och att dess framtid ska avgöras av . Goda kommunikationer är en förutsättning för regional utveckling, både för det privata näringslivet och för offentlig verksamhet. På lång sikt måste dessa kommunikationer göras med så liten miljöpåverkan som möjligt. Men då måste de också vara ett vettigt alternativ tidsmässigt och tillgänglighetsmässigt. För del är dagens tåg inte ett tidseffektivt resesätt till , framförallt inte när det gäller resor . Goda kommunikationer är av yttersta vikt för att näringslivet ska kunna fungera, men också för den offentliga sektorn. För del handlar det dessutom om en omfattande försvarsverksamhet. går ungefär varannan avgång från till och varannan till . Så problemet borde inte vara så svårt att lösa genom att istället låta alla avgångar gå till . Tyvärr kommer det inte vara ett alternativ. I en rapport från konstaterar man att en stängning av , som är tredje största flygplats, riskerar att medföra nedläggning av de regionala flygplatserna i , , , , och /. Det är sex flygplatser som flyger på som ska slåss om utrymmet på som i princip redan är fullbelagt och saknar utbyggnadsmöjligheter. Vidare kommer flygplatserna i , , , , och att behöva dra ner på antalet avgångar till . Med andra ord kommer ett antal städer och regioner påverkas mycket negativt av en fråga som är på väg att avgöras i , det är inte acceptabelt. Framtiden för är inte en lokal Stockholmsfråga eftersom det kommer att påverka i princip hela möjligheter till att resa med flyg. Flygplatser av dignitet är av riksintresse och skall därför behandlas av .
mot · H2022015 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dubbelspår mellan och . Trafiken på ökar och intresset för att ytterligare öka turtätheten är stor. mellan och är till stora delar utbyggd till dubbelspår. Men sträckor med enkelspår utgör flaskhalsar som medför förseningar. Norrut från planeras en dubbelspårig sträckning från Knutpunkten till . De enkelspåriga sträckorna –, samt en bit genom , utgör problem för trafiken på hela . Enkelspårsträckorna genom samt –(väg) finns med i åtgärdsplaneringen för transportsystemet 2014–2025. Dock finns inte den sista sträckan, mellan (Knutpunkten) och väg med. Med ett fullt utbyggt dubbelspår på hela sträckan - kommer restiden att kunna reduceras , vilket ökar möjligheten för exempelvis arbetspendling markant. Den norra delen av är i stort sett integrerat i ur ett arbetsmarknadsperspektiv. När det gäller den södra delen av är läget inte det samma. Behovet för södra att kunna pendla både ut och in, framförallt söderut, skulle öka möjligheten för en bättre fungerande arbetsmarknad. I och med färdigställandet av tunneln genom 2016 tas det absolut största hindret bort, det är inte bara den enskilt absolut största investeringen som gjorts på det är också den som tagit längst tid. Dock finns den sista delen enkelspår kvar efter detta. Regeringen bör säkerställa att även den sista delen dubbelspår mellan och byggs till dubbelspår.
mot · H2022017 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör avskaffa presstödet och förenkla möjligheten att driva medieföretag. Fria och oberoende medier är en av grundstenarna i en demokrati. I har vi en mediebild som inte enbart består av tidningar, tv och radio. av olika sätt att rapportera om nyheter, granska makthavare, lyfta fram problem i samhället och lyfta fram sin åsikt om samhället har ökat markant. Dagens samhälle innehåller oändligt med möjligheter att göra sin röst hörd och nå ut till andra människor. Presstödet i var en tillfällig lösning som infördes för . Tanken var att det skulle bidra till en konkurrens och mångfald bland tidningar. Den tillfälliga lösningen var ett kortsiktigt stöd till starka tidningars konkurrenter och uppkom där planekonomi ofta ansågs lika effektivt som marknadsekonomi. Det som sedan skedde var en snedvridning av det mediala landskapet i . De tidningar som bedrev god, granskande och objektiv journalistik belönades med trogna och många läsare när konkurrerande tidningar endast sökte kopiera framgångsrika tidningars tidigare framgång. Detta ledde till en klyfta i den svenska medievärlden. På ena sidan finns de tidningar som är effektiva, innovativa och ständigt söker förbättringar. På andra sidan finns tidningar som aldrig har, eller har haft, ekonomiska incitament att utveckla sig till ett ekonomiskt oberoende, de har istället letts in i en bidragsfälla. Staten ska inte åta sig att bära tidningskoncernernas ekonomi på sina axlar. Tidningar som i denna extrema medietid inte klarar av att hitta kreativa lösningar för att överleva, behöver snarare fundera över vad deras uppdrag är och varför. Presstödet snedvrider mediemarknaden, inte bara när det gäller enskilda dagstidningar, utan det snedvrider hela medieutrymmet och kan i förlängningen vara ett hinder för utvecklingen, för att inte tala om att mediernas oberoende kan ifrågasättas. Att värna om fri konkurrens bland företag handlar även om fri konkurrens bland medieföretag. Staten gör därför dagspressen en otjänst genom att dela ut presstöd. Dess oberoende kan ifrågasättas, och dessutom är det moraliskt tvivelaktigt att dela ut miljoner till tidningskoncerner som redan har kapital och gör vinster på . Det skulle vara en positiv utveckling för medier om beslutar att avveckla presstödet under exempelvis en tvåårsperiod. Att staten förhåller sig neutral i frågan om hur och vilka nyheter som ska rapporteras genom en avveckling av presstödet hindrar däremot inte att beslutar om att förenkla andra regler och förutsättningar som gör det både enklare och mer lönsamt att driva inte bara företag utan även medieföretag. Oberoende medier är grundläggande för en fungerande demokrati. Men det oberoendet kan endast uppnås när medier är ekonomiskt oberoende av staten, bara så kan de vakta väktaren, bara så kan vi få en trygg demokrati.
mot · H2022018 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa kravet på tillstånd för att anordna en offentlig danstillställning. Många människor går på krogen, dansar och har kul. De flesta har sannolikt ingen aning om att deras dans kan stå krogen dyrt. Det är dock fallet om ägaren saknar danstillstånd. har vi i media kunna läsa om hur krögare har dömts till böter för att det på deras krog har dansats. Illegalt dansande pågår sannolikt ständigt runt om i vårt land. Saknas danstillstånd och besökarna trots detta börjar röra sig i takt med musiken måste alltså ägarna ta sitt ansvar och stoppa dansandet. Exakt när rörelserna och antalet deltagare blir så omfattande att det blir brottslig dans är inte helt tydligt, men grundregeln är att det ska finnas särskilt tillstånd för denna typ av aktivitet. Straffet för krögaren kan annars bli böter eller fängelse. Lagstiftningen förefaller på många sätt orimlig och otidsenlig. Polisen bör snarare få ägna sin kraft åt att bekämpa riktig brottslighet än glada besökare på restauranger, barer och krogar. Det stora problemet är inte att ett visst uteställe saknar danstillstånd, utan det faktum att de faktiskt behöver det. För att en krog ska erhålla serveringstillstånd görs en prövning. Också brandmyndigheten genomför en inspektion för att säkerställa att den aktuella lokalen uppfyller kraven på brandsäkerhet. Har utestället utifrån detta erhållit sitt serveringstillstånd bör ett danstillstånd anses onödigt och överflödigt. Därför bör detta regelverk avskaffas.