mot · H2022141 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för att skapa en bättre infrastruktur i . (, och ) har med sitt strategiska läge mellan tre av huvudstäder en mycket stor utvecklingspotential. Här bor och verkar över två miljoner människor och området är en naturlig knutpunkt för handel, industri och internationella utbyten. står för en fjärdedel av landets transporter och är det område i som har störst flöde av gods. Näringslivets transportråd har tydligt pekat ut tre centrala godsstråk som är en riksangelägenhet. Det är dubbelspår –för ökad kapacitet på hela det sammanhängande godsstråket genom Bergslagen, investeringar för ökad bärighet och kapacitet på väster om samt dubbelspår på till hamn. I nationella plan –2025 vill man tidigarelägga åtgärder som ökar tillgängligheten, kapaciteten och framkomligheten i centrala godsstråk för näringslivets transporter. Det understryks här att Näringslivets transportråds bedömning sammanfaller med den prioritering som socialdemokrater i också gör. Regionen är ur sysselsättningsperspektiv landets viktigaste industrilän. Regionen blandar fordonsindustri, tung verkstadsindustri, medicinteknisk industri, läkemedelsindustri, it-industri, massa- och pappersindustri, textil- och konfektionsindustri, livsmedelsindustri, trä- och möbelindustri med jord- och skogsbruk och besöksnäring. Lågkonjunkturen slog hårt mot . Främst fordonsindustrin och övrig verkstadsindustri drabbades men precis som i övriga landet har även tjänstebranschen påverkats negativt. Den värsta tiden ligger bakom oss. behövs en rad åtgärder för att stärka regionens konkurrenskraft, inte minst genom investeringar i infrastrukturen. En utbyggd infrastruktur leder till en regionförstoring med ett större och mer varierat näringsliv. måste en hållbar utveckling vara en självklar utgångspunkt när vi diskuterar morgondagens infrastruktursatsningar. Som alltid så överstiger behoven av ny infrastruktur de ekonomiska medel som finns att tillgå. Enligt senaste prognoser kommer godstransportvolymerna öka mycket kraftigt i . Lastbilstrafiken väntas öka jämfört med , godstrafiken på järnväg och sjöfarten . Mot denna bakgrund måste investeringarna i infrastruktur öka. Vår inställning är att staten ska fortsätta att ha huvudansvaret för finansiering av statliga och regionala vägar och järnvägar. Men om det kan leda till snabbare genomförande och till lägre kostnader så anser vi att det är rimligt att överväga nya former av finansiering av infrastruktur. Det kan gälla samverkan med det regionala näringslivet och att använda . Vi är även positiva till olika former av trängselskatt eller banavgifter när medlen återinvesteras i kollektivtrafiken eller andra projekt som skapar långsiktigt hållbara transportlösningar. Vi tycker också det är rimligt att överväga om det är möjligt att i större grad än lånefinansiera ny infrastruktur via Riksgälden. Det innebär att kapitalutgifterna i stället för att bokföras i sin helhet fördelas under investeringens ekonomiska livslängd. Kapitalutgifterna på investeringen i form av amorteringar och räntor finansieras därmed löpande med anslag. Alla projekt måste dock vägas mot de nationella prioriteringarna, och de projekt som ger störst effekt på sysselsättningen ska särskilt prioriteras. är det förstås viktigt att staten långsiktigt kan bära de utgifter som kostnaderna för samtliga tagna lån betingar. Vi anser att nya former för gemensam finansieringar när infrastrukturprojekt sträcker sig över nationsgränser skall undersökas. Det kan krävas både specifika och okonventionella lösningar så att den svenska infrastrukturen på ett bättre sätt klarar de gränsöverskridande transporterna. Trots det västsvenska infrastrukturpaketet, och trots regeringens tidigare beslutade närtidssatsning på infrastrukturen, är fortfarande i stort behov av väg- och järnvägsinvesteringar. Det handlar bl a om investeringar i E6, E18, E20 och E45 samt . För att öka möjligheterna att flytta transporter från vägarna till mer miljövänliga transporter på järnväg krävs flera satsningar. Triangeln –––behöver förstärkas. fungerar som en av största export- och importhamnar. Behovet av handel med världen blir allt större för där 2,5 miljoner människor bor. Hamn är för precis som för ett avgörande godsnav. av den svenska utrikeshandeln passerar hamn. Vi vill att byggandet av den fjärde och sista etappen på i påbörjas. byggs dubbelspår på på tre av fyra etapper. Den sista etappen dubbelspår är ett viktigt projekt som gynnar export, nyindustrialisering och sysselsättning i . Det finns ett stort behov av att förbättra järnvägstrafiken mellan och , liksom mellan och . Cirka 30 000 svenskar arbetspendlar till , besöksnäring växer, och är i sig en expansiv region. Totalt är det fler som arbetspendlar mellan och än vad det är som arbetspendlar mellan och . går huvuddelen av allt gods till på . Trots utbyggnad till motorväg tätnar trafiken allt mer. Vi vill därför att det skyndsamt startas en utredning för komplett dubbelspår mellan och (sträckan och Kornsjö). Vi vill också se över hur järnvägstrafiken mellan och kan utvecklas. Västra stambanan en viktig förutsättning för både godstransporter till Hamn som för persontransporter. Där handlar det framför allt om att få bort flaskhalsen genom och se till att kapaciteten förbättras genom att bygga ut Västra stambanan med fyrspår hela vägen till , med –som en första etapp. Snabbare resor med fordrar att en tunnel under byggs möjligt. Det är av största vikt att tågtrafiken effektivt sammanbinder de stambanor som finns i västra och centrala delarna av . En sammanhållen kollektivtrafik förutsätter goda omstigningsmöjligheter mellan olika trafikslag och mellan lokal- och rikstrafik. Därför är det viktigt att utveckla resecentrum för effektiva resor för invånarna. För att förverkliga målet om höghastighetsjärnväg mellan , och via behöver en komplett järnvägsutredning genomföras. En järnvägsutredning krävs för att kunna anta en plan för byggstart. Som ett första steg i att förverkliga Götalandsbanan vill vi att järnväg för snabbtåg mellan och via flygplats byggs. En satsning på en ny höghastighetsbana mellan och är klimatsmart och framtidsinriktat men får inte ställas mot den viktiga upprustningen av den befintliga Västra stambanan. En utbyggnad av till fyrfältsväg hela sträckan och är avgörande för industrins utveckling för flödet till och från Bergslagen, för och för kommunerna i delregion . farligaste väg måste bli säkrare och mer framkomlig. är hastigheten på denna delvis nedsatt , vilket självklart är oacceptabelt för ett av landets viktigaste transportstråk. Trafiken på mellan –liksom mellan –ökar och prognoserna visar på att problematiken kommer att förvärras. Det värmländska vägnätet håller låg standard och bristen på infrastruktur är ett stort problem både för medborgare och för näringslivet. Över 6 000 värmlänningar pendlar till . är en av de mest exportberoende regionerna i och utbytet mellan och är stort och är en viktig marknad som skapar arbetstillfällen. Trafiksäkerheten för E18 genom behöver särskilt ses över. Fordonsindustrin i är en idealisk testregion för att utveckla världens bästa transportsystem. Förutom investeringar i vägar och järnvägar vill vi också genomföra stora satsningar i kombicentraler och intelligent infrastruktur. Målsättningen måste vara att snabbt införa och testa ny teknik för att se hur den kan effektivisera transporterna. har i sin kapacitetsutredning konstaterat att sjöfarten har kapacitet att avlasta övriga trafikslag. Ett avgörande problem för att sjöfarten ska kunna öka är att man kommer tillrätta med utsläppen från fartygen. Svaveldirektivet ska vara infört , vilket ställer stora krav på rederierna att med ny teknik göra båtarna miljömässigt acceptabla. På kort sikt kommer transportkostnaderna att öka avsevärt. Farledsavgifterna måste mot denna bakgrund ses över. verksamhet finansieras genom farledsavgifter. Isbrytarna som i huvudsak går i finansieras av sjöfarten. körs enbart bulk på . Ska kunna ta container är Inland Water Ways, IWW, en nödvändighet. Om och utpekades som inre vattenvägar i (vilket de numera är i TEN:s inre vattenvägar) kan det ha betydelse för att få EU-bidrag vid ombyggnad av slussar till 2030. har inom sina traditionella näringsgrenar som pappers- och massaindustrin samt stål- och verkstadsindustrin varit framgångsrik. Dessa industrier är stora arbetsgivare, vilket gör det extra viktigt med satsningar på Vänersjöfarten för att inte exporten ska drabbas av flaskhalsar i transportsystemen. har en stor potential med närheten till havet, den strategiskt viktiga Göteborgshamnen och vattenvägen via upp till . fungerar som aorta och Värnersjöfarten behöver säkras. Slussarna i ska naturligtvis ersättas när deras ekonomiska livslängd är slut . I är man helt beroende av fungerande nät med höga hastigheter för tillväxten i gles- och landsbygd, för jobben, tryggheten och inom utbildningssektorn. Tillgång till bredband och internettjänster är i dagens samhälle lika viktigt som annan form av infrastruktur, såsom el och transporter. Oavsett om man bor i flerfamiljshus, radhus, villa eller i en fastighet på landsbygden. Hög hastighet är helt avgörande för såväl privatpersoner, turister, hushåll som företag. hade länge en ledande position när det handlar om utbyggnad av en digital infrastruktur. finns för många vita fläckar. För dem som arbetar ute i skog, mark och längs kusterna är detta ett arbetsmiljöproblem och det skapar även svårigheter för friluftsliv och besöksnäring.