mot · H102Fi13 · 2014-05-06 00:00:00 — Källa: SCB, . I vårpropositionen studeras hur en större befolkning leder till ett ökat antal anställda och ett ökat antal deltagare i arbetskraften: Studeras skillnader mellan länder tycks det tämligen uppenbart att befolkningens storlek har avgörande betydelse för mängden jobb och sysselsättningens nivå. Även befolkningens utveckling i enskilda länder varierar systematiskt med sysselsättningen. Däremot tycks det inte finnas några tydliga samband mellan befolkningens storlek och nivån på arbetslösheten. Detta indikerar att arbetskraften och antalet jobb ökar när befolkningen ökar. Två förändringar på den svenska arbetsmarknaden är särskilt problematiska. Dels står allt fler unga utan arbete, dels är allt fler människor arbetslösa allt längre. En ny årskull studenter kommer i vår att lämna gymnasieskolan, och alltför många riskerar att stängas ute från den möjlighet till gemenskap, egen försörjning och bostad som ett jobb innebär. Risken är att många fastnar i passivitet som bryter ned arbetsförmågan och självkänslan. Vid sidan av ungdomsarbetslösheten är den växande långtidsarbetslösheten också allvarlig. har antalet arbetslösa som varit arbetssökande nästan tredubblats – och etablerat sig på en högre nivå kring 70 000 arbetslösa. Även bland ungdomar har den långvariga arbetslösheten bitit sig fast. har antalet ungdomar som varit arbetslösa mer än ungefär tredubblats. Denna grupp har ökat kraftigast och har pendlat kring 40 000 unga. Figur 12: Långtidsarbetslösa (16–) Antal arbetslösa Källa: Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Figur 13: Långtidsarbetslösa ungdomar (18–) Antal arbetslösa Källa: Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Figur 14: Arbetslöshetsprognoser Procent av arbetskraften Den varaktigt höga ungdomsarbetslösheten kan få betydande konsekvenser. Svårigheterna att komma in i arbetslivet tilltar med tiden i arbetslöshet. Då försämras arbetsmarknadens funktionssätt. Frånvaron av en fungerande arbetsförmedling och effektiva insatser för bättre matchning är en viktig förklaring till att arbetslösheten bitit sig fast. En annan förklaring är att kunskapsresultaten i skolan har sjunkit. Andelen ungdomar som slutar utan behörighet till gymnasiet har stigit år . Dessutom har en minskande andel unga getts möjlighet att läsa vidare på högskola och universitet. De större prognosmakarna – , och – gör nu bedömningen att det kommer att dröja åtminstone till 2016 innan arbetslösheten är tillbaka på nivån . Det innebär tio förlorade år på den svenska arbetsmarknaden. Figur 15: Andel elever som lämnar utan gymnasiebehörighet Procent av avgångseleverna Figur 16: Beveridge-kurva för Procent av arbetskraften Källa: , Lönebildningsrapporten . och rekryteringsgapet har vidgats som arbetslösheten är hög finns det ett stort antal lediga jobb i ekonomin. , och Arbetsförmedlingen rapporterar att antalet vakanser i den svenska ekonomin har legat på en mycket hög nivå . Matchningen av lediga jobb mot jobbsökande har dock försämrats i . Figur 17: Långtidsarbetslösa, aktiva insatser och fas 3 Antal arbetslösa , antal platser Källa: Arbetsförmedlingen. Regeringen har trappat ned satsningar på arbetsmarknadsutbildning och anställningsstöd till förmån för fas 3 (numera omdöpt till sysselsättningsfasen). används inte en stor del av de medel som avsätts till Arbetsförmedlingen på grund av en missriktad detaljstyrning av myndigheten. Behovet av reformer av Arbetsförmedlingen är betydande. är ungefär 35 000 arbetslösa placerade i regeringens arbetsmarknadspolitiska flaggskepp fas3 – och antalet ökar alltjämt något. Enligt är det endast av dem som deltagit i fas 3 som lämnat programmet för arbete eller utbildning. En stor del av de lediga arbetstillfällena finns i tillväxtregionerna och då främst i . har uppskattat att förbättrade pendlings- och boendemöjligheter skulle stärka matchningen och bidra till lägre arbetslöshet. är tillväxtregionernas ansträngda infrastruktur och bostadsbestånd ett hinder för matchningen på arbetsmarknaden. Figur 18: Yrken med störst brist på sökande Civilingenjörer, elektronik och teleteknik Ingenjörer och tekniker, gruvteknik och metallurgi Sjuksköterskor, psykiatrisk vård Civilingenjörer, gruvteknik och metallurgi Civilingenjörer, bygg och anläggning Källa: Arbetsförmedlingen. Även noterar att matchningen på svensk arbetsmarknad har försämrats . I organisationens rekrytringsenkät uppger omkring hälften av företagen att de har haft svårt att rekrytera den arbetskraft de efterfrågar. Nästan vart femte rekryteringsförsök misslyckas. Enligt Arbetsförmedlingens bedömning av efterfrågan på arbetsmarknaden råder det brist på arbetskraft i nom ett flertal yrken. Många bristyrken kräver högskoleutbildning, men brist råder också inom ett flertal yrken med lägre utbildningskrav. har platserna inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen minskat från cirka 11 000 till ungefär 6 000. Detta är en bidragande orsak till att matchningen på arbetsmarknaden har försämrats. Regeringens utbildningspolitik är sannolikt också en bidragande orsak. har antalet högskoleplatser minskat. Antalet studerande inom den kommunala vuxenutbildningen är lägre än 2006. En annan viktig förklaring till att arbetsmarknadens funktionssätt försämrats är omläggningen av arbetsmarknadspolitiken från aktiva insatser till passiva åtgärder som fas 3. Den svenska ekonomin har historiskt kännetecknats av en hög grad av inkomstjämlikhet i jämförelse med andra länder. Skillnaderna mot omvärlden har emellertid minskat . har en av de snabbast växande inkomstklyftorna i hela . Den tiondel av svenska hushåll som har högst inkomst har nästan så hög inkomst som medianhushållet, som i sin tur har en inkomst som är nästan så hög som den inkomst som den tiondel av hushållen har som har de lägsta disponibla inkomsterna. Figur 19: Andel av hushållen med en inkomst (efter skatter och transfereringar) som är av medianinkomsten Procent Källa: SCB. Inkomstklyftor har negativa effekter på ekonomins funktionssätt: Ökande ojämlikhet leder till lägre social rörlighet. När klyftorna blir större blir det allt svårare att röra sig mellan inkomstskikten. Föräldrarnas inkomst blir en allt viktigare förklaring till barnens inkomstutsikter.1 framhåller också att större inkomstklyftor bidrar till långsammare tillväxt.2 Minskad social rörlighet innebär ett sämre tillvaratagande av människors förmågor och kunskaper. Segregation hindrar människor från tillträde till de positioner där de kan göra mest nytta. Med ökande inkomstskillnader följer stigande segregation på andra områden, exempelvis boendesegregation och ökande segregation i skolan. Ökande segregation på utbildningsområdet inverkar inte bara negativt på resultaten för de barn som har störst svårigheter i skolan. Resultaten för hela gruppen dras ned. Utbildning är förknippat med betydande kamrateffekter som i en uppdelad skola får minskad effekt. Figur 20: Andel skolor med hög respektive låg andel behöriga elever Inkomstklyftorna i har ökat sedan 90-talskrisen. Detta bekräftas av . rapporterades att klyftorna i växte snabbast i hela OECD-området. Det mått som lyfter fram är det s.k. relativa fattigdomsmåttet som visar hur stor andel av befolkningen som har en inkomst (efter skatter och transfereringar) som är mindre än halva medianinkomsten. Som ett resultat av bl.a. utförsäkringar, ökande arbetslöshet och försvagade ersättningsnivåer i försäkringssystemen har vi sett hur allt fler lämnas efter. 2006 hade av hushållen en inkomst som var lägre än hälften av medianinkomsten. 2012 var det . Andelen fattiga har därmed ökat . Figur 21: Andel av effekter av regeringens politik 2006–2014 Procent per inkomstdecil Källa: Direkta effekter ur fördelningspolitiska redogörelser, vårpropositionen 2012 och vårpropositionen 2014, egna beräkningar. Regeringens politik har bidragit till de vidgande inkomstklyftorna. De stora skattesänkningarna, varav många ofinansierade, har främst riktat sig till dem som tjänar bäst. Den tiondel som har högst inkomster har gynnats lika mycket som halva svenska folket tillsammans – och tio gånger så mycket som den tiondel som tjänar minst. Om man studerar inkomstutvecklingen ser man att fördelningsprofilen skiljer sig kraftigt mellan perioderna för de olika regeringsinnehaven. –2006 växte inkomsterna för alla inkomstgrupper. ser vi en radikalt annorlunda fördelningsprofil. De av inkomsttagarna som har de allra lägsta inkomsterna har haft en betydligt svagare eller till och med negativ inkomstutveckling. Arbetsmarknaden är allt annat än jämställd. Sysselsättningen bland kvinnor är betydligt lägre än sysselsättningen bland män. Bland kvinnorna är sysselsättningsgraden medan männens sysselsättningsgrad är . Det vittnar om en stor arbetskraftsreserv i . Skillnaden i sysselsättning mellan kvinnor och män ska minska. Vårt mål är att ta bort denna skillnad. Kvinnor har väsentligt lägre löner än män och denna löneklyfta ligger nästan still. Den genomsnittliga månadslönen (heltidsarbete) för kvinnor var och för män . Figur 22: Sysselsättning bland kvinnor och män Andel av befolkningen, procentenheter Källa: SCB, . Medan ett heltidsarbete är en självklarhet för de flesta män tvingas många kvinnor acceptera ett deltidsarbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Av samtliga anställda arbetar drygt en miljon deltid. Skillnaden är stor mellan arbetare och tjänstemän liksom mellan kvinnor och män. För att alla som vill ska kunna arbeta heltid måste utbudet av heltidsanställningar öka. Här spelar arbetsmarknadens parter en central roll. Som deltidsanställd är inkomsten lägre. Ofta är också deltagandet i planeringen av arbetet och inflytande över arbetet och arbetets förläggning mindre. Kvinnor har sämre möjligheter än män att utvecklas i arbetet och göra karriär. Nästan två tredjedelar av alla chefer i är män. har andelen kvinnor i börsnoterade bolagsstyrelser ökat i blygsam takt – men trenden har vänt. har andelen kvinnor i bolagsstyrelser minskat och var 2013 . I denna motion föreslår vi ett sysselsättningspolitiskt ramverk. Ett mål är att kvinnors sysselsättningsgrad ska öka. Vi bedömer att det kommer att bidra till att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Vi föreslår också i denna motion ett första steg i . Investeringar i vuxenutbildning har visat sig vara en effektiv jämställdhetspolitik. Arbetsinkomsten för deltagarna särskilda komvuxsatsningar ökade med i genomsnitt för män och för kvinnor. Bland lågutbildade kvinnor med små barn fick de som deltog vuxenutbildningsinsatser högre löneinkomster än de som inte gjorde det. efter det att utbildningen startade var deltagarna sysselsatta i högre grad. var deltagarnas sysselsättningsgrad högre än sysselsättningsgraden bland dem som inte deltagit i utbildningen. efter det att de började på utbildningen tjänade deltagarna mer än icke-deltagarna. Kunskapsresultaten i skolan sjunker På skolans område går utvecklingen åt fel håll. Allt fler ungdomar står efter utan grundläggande gymnasiebehörighet. Resultaten i skolan är nedslående: Av alla elever i sjunker svenska grundskoleelevers kunskaper kraftigast. Elever har fått sämre kunskaper både sett och jämfört med omvärlden. Klyftorna mellan hög- och lågpresterande elever har ökat, skillnaden mellan skolorna har ökat och föräldrarnas bakgrund spelar en allt större roll. Allt fler ungdomar lämnar utan grundläggande gymnasiebehörighet. Yrkesprogrammen har blivit allt mindre populära efter regeringens förändringar av gymnasiet. En allt mindre andel av de sökande kommer in på högskolan och högskolor tappar i jämförelse med sina utländska konkurrenter. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. Ska svenska företag klara av att ständigt utvecklas måste deras anställda också kunna göra det. En av viktigaste konkurrensfördelar har varit, och är alltjämt, en god tillgång på kvalificerad arbetskraft. Därför måste den negativa utvecklingen brytas. Andelen elever som klarar med behörighet till gymnasiet har sjunkit kraftigt sedan den nuvarande regeringen tillträdde (se figur 23). Resultaten från den internationella PISA-undersökningen bekräftar den negativa utvecklingen. De svenska skolresultaten faller nu snabbast i (se figur 24). har andra länder stärkt sina resultat, och den svenska grundutbildningen har därmed hamnat allt längre bakom andra . Figur 23: Andel elever som lämnar utan gymnasiebehörighet Procentenheter Figur 24: Resultat i PISA-undersökningen Poäng Gemensamt för skolsystem som presterar väl i internationella undersökningar som är en hög grad av likvärdighet. Att kompensera elever för deras bakgrund är ett av den svenska skolans huvuduppdrag – alla ska ges chans att lyckas oavsett vilken bakgrund man har. Skolan ska ge alla barn samma chans. Den svenska skolan har historiskt präglats av god likvärdighet men går utvecklingen åt fel håll. I PISA-undersökningen har vi sett att samtliga elevgrupper försämrat sig i relation till OECD-snittet. De bästa elevernas kunskaper är alltjämt jämförbara med motsvarande elevers kunskaper i andra , tydligast är att de svagast presterande eleverna uppnår markant sämre resultat än de svagast presterande i andra (se figur 25). Figur 25: Resultat för svenska elever för olika percentilgrupper i jämförelse med OECD-snittet för motsvarande grupp Poäng som resultaten och likvärdigheten i försämras sänks ambitionerna för gymnasieskolan. När regeringen tillträdde lovade den att höja yrkesutbildningens status. Det blev tvärtom. har andelen antagna elever till yrkesprogrammen minskat med en femtedel (se figur 27).3 Enligt är den huvudsakliga orsaken till denna snabba förändring regeringens beslut att yrkesprogrammen inte ska ge behörighet till högre studier. Många av dem som söker till gymnasiets studieförberedande program anger att de skulle ha sökt ett yrkesprogram om yrkesprogrammen hade gett högskolebehörighet.4 Det här är olyckligt på flera sätt. går allt fler elever gymnasieutbildningar som de kanske varken har fallenhet eller intresse för. Dessutom har många branscher och yrken som flera av yrkesprogrammen utbildar för brist på arbetskraft. Därmed minskar ungdomars chanser att få jobb. Figur 26: Andel elever på gymnasieskolans yrkesprogram (medieprogrammet exkluderat5) Procentenheter Figur 27: Antal studieplatser per 1 000 unga (19–25) Procent Det finns några övergripande förklaringar till regeringens misslyckande på skolområdet. Flera reformer har sjösatts utan att dessa har haft god grund i forskning och internationella jämförelser. Insatser för att förbättra lärarnas arbetssituation och för att ge bättre förutsättningar för elever att lära har kommit i andra hand. Högre kvalitet kräver resurser. Regeringen har länge underlåtit att se behovet av ytterligare resurser till den svenska skolan. krävs resurser för att minska klasstorleken och övriga insatser för att stärka kvaliteten. Regeringens politik har alltför ensidigt fokuserat på mätning, dokumentation och rapportering. Politiken har inneburit att lärare fått mindre utrymme att utöva sin profession och mindre tid för varje elev. Ambitionen har varit att skapa transparens, men utfallet har blivit mindre planeringstid för lärarna och därmed lägre undervisningskvalitet. Den bristfälliga styrningen har också skapat stora mängder dubbelarbete där liknande information rapporteras . Regeringens politik har alltför ensidigt fokuserat på sortering. Regeringen agerar utifrån uppfattnignen att skolan blir bättre om elever får göra tidigare val och sorteras utifrån hur deras förutsättningar ser ut just vid sorteringsögonblicket. Skolforskningen visar emellertid att ökad uppdelning och segregering av elever i tidiga åldrar snarare sänker än höjer kunskapsresultaten. Regeringens politik har ignorerat det omgivande samhället. Ökade klyftor, och den ökade segregation som följer i dess spår, skapar sociala problem som gör det svårare för skolor att lyckas med undervisningen. Färre får chansen att läsa vidare För att klara jobben och tillväxten i en allt hårdare global konkurrens krävs att behåller sin position som kunskapsnation. har istället färre lärosäten på internationella rankningar över de bästa universiteten i världen. Regeringens nya system för att fördela resurser utifrån kvalitet blev så undermåligt att inte längre tillåts vara med i det europeiska organet för jämförelser och utvärdering av den högre utbildningen. Under den borgerliga regeringstiden har den svenska akademin tappat gentemot omvärlden. För att möta den allt hårdare globala konkurrensen sätter land efter land upp ambitiösa mål för att öka andelen högskoleutbildade. Detta gäller inte bara de växande ekonomierna i och , utan även i EU. har gått åt motsatt håll. har antalet studerande minskat , och prognosen för är fortsatt sjunkande. När varje EU-land fick ange en ambitionsnivå för andelen högskolestuderande 2020 fastslog regeringen en nivå som är lägre än den nuvarande. söker fler studenter än någonsin till högre utbildning. Konsekvenserna av detta syns på både kort och lång sikt. Här och är arbetslösheten högre än vad som hade kunnat vara möjligt. För framtiden drabbar det framtida konkurrenskraft och tillväxt. Resultaten av den förda politiken är tydliga. fanns det 365 högskoleplatser per 1000 personer i åldern 19–. väntas detta förhållande ha sjunkit till 311. Figur 28: Andel med eftergymnasial utbildning, 25–, topp 20 2011 Procent av befolkningen Källa: , Education at a glance 2013. hävdas det att det finns en konflikt mellan kvalitet och kvantitet i högre utbildning. Det finns ingen sådan motsättning – har tappat både när det gäller spets och bredd. Antalet studieplatser per ung människa är det lägsta (se figur 28), detta trots att det är fler unga än någonsin som vill studera på högskolan, trots att efterfrågan från arbetsgivarna på akademiskt utbildad arbetskraft stiger och väntas fortsätta stiga och trots att många av konkurrentländer inom satsar betydligt mer på eftergymnasial utbildning. förlorar just nu konkurrenskraft i förhållande till andra länder. ökade ungas examensfrekvens från högre studier och nådde då nivån . Därefter vände utvecklingen. var examensfrekvensen nere på . ligger på sista plats bland de nordiska länderna. ligger högst på , följt av och på . hade en examensfrekvens på . ser vi inte att kvaliteten i den högre utbildningen har höjts. I stället ser vi hur vi tappar i internationella rankningar. Från att ha haft tre lärosäten på Times Higher Educations topp 100-lista över de mest ryktbara universiteten är bara ett kvar 2014. och har trillat ur, kvar finns bara på plats 51–60. Sjukvården och omsorgen håller inte vad den lovar De anställda i välfärden jobbar hårt och professionellt. Trots detta rapporteras återkommande om brister inom vården. En viktig orsak är att det saknas personal. Både andelen undersköterskor och specialistsjuksköterskor har minskat . SCB uppskattar att det kommer att fattas 30 000 sjuksköterskor 2030. Enligt en undersökning som har gjort fattas det 1 400 allmänläkare i . Bristen på vårdpersonal leder till ett minskat antal vårdplatser och bidrar till överbeläggningar. Situationen har förvärrats . De flesta sjukhus beskriver att de har överbeläggningar eller och att de lika ofta utlokaliserar patienter. har i sina granskningar av vården upprepade gånger pekat på problemet med överbeläggningar. Figur 29: Vårdplatser i –2011 Antal Figur 30: Vårdplatser i EU27 Antal per 1 000 invånare, 2010 eller senaste år Figur 31: Tecknade privata sjukvårdsförsäkringar Antal Källa: Svenskförsäkring. Anställda i sjukvården rapporterar om att deras arbete har kidnappats av administration, detaljreglering och ekonomiska ersättningsmodeller. Studier visar att läkare och sjuksköterskor tvingas ägna mycket tid åt annat än direkt patientarbete. Uppskattningsvis två tredjedelar av läkares arbetstid upptas av annat än patientkontakter. Det som var tänkt att leda till en effektivisering av välfärden har i stället i flera delar lett till en byråkratisering av välfärden. Framgångsrikt utvecklingsarbete på olika sjukhus, kliniker och vårdcentraler runt om i landet visar att det går att ändra på organisation och arbetsmetoder för att frigöra mer tid för vård. Detta arbete måste spridas och tillämpas i hela hälso- och sjukvården. måste staten se över sina krav och regler för att frigöra tid för vård. Det ska vara hälsotillståndet som avgör när och hur man får del av den offentligt finansierade sjukvården – aldrig privatekonomin eller olika privata försäkringar. Regeringen genomförde 2007 en ändring i hälso- och sjukvårdslagen där det uttryckliga förbudet mot att ta emot försäkringspatienter togs bort. Antalet privata sjukvårdsförsäkringar har ökat – har antalet tredubblats. Mer än en halv miljon människor har en privatförsäkring. Det är oroande att ett omfattande system för denna typ av försäkringar byggs upp. Privata sjukvårdsförsäkringar får aldrig påverka hur människor tas emot i den offentliga vården. Detta bör lagregleras igen. Andra insatser hade krävts Regeringen skattesänkningar har inte gett jobb. Arbetslösheten är högre än när regeringen tillträdde. Skolresultaten har sjunkit och välfärden har fått stå tillbaka. I stället för att låna till stora skattesänkningar hade behövt investera i en aktiv näringspolitik, i skola och utbildning och i insatser för arbetslösa. Nationella kvalitetslagar för ordning och reda i välfärden hade krävts för att motverka att vinstintresset sätts före kvaliteten. Sådana insatser hade lett till fler jobb och en tryggare välfärd. I budgetmotionen föreslog Socialdemokraterna att det statliga riskkapitalet skulle omdisponeras för att bana väg för innovationsinvesteringar. Vi föreslog samverkansprogram för att effektivisera forskningsinsatser, riskkapital- och kompetensförsörjning och att främja investeringar som ska stärka svensk konkurrenskraft. Vi föreslog även ett nationellt innovationsråd under ledning av statsministern, stärkt kapitalförsörjning för inkubatorer samt en nationell strategi för innovationsupphandling. För att fler företagare ska våga anställa lade vi förslag på att andra sjuklöneveckan slopas. Vi ville att företagen skulle få bättre tillgång till kapital, forskning och nätverk och föreslog kortare betaltider och en ny företagarförmedling och samverkansstiftelser. Vi föreslog ökade resurser till exportfrämjande så att företagen skulle få bättre förutsättningar att etablera affärskontakter och att ta sig in på nya marknader. Med sådana aktiva näringspolitiska insatser hade vi kunnat förbättra förutsättningarna för företag att växa och anställa, och därmed bana väg för fler jobb. Utbildning och jobb för att stänga rekryteringsgapet Arbetslösheten har bitit sig fast, med allt fler långtidsarbetslösa, och ungdomsarbetslösheten ligger på en mycket hög nivå. I det socialdemokratiska budgetalternativet föreslogs nya jobb och utbildningsplatser. Detta hade stärkt matchningen på den svenska arbetsmarknaden, och möjliggjort för många arbetslösa att förvärva den kompetens som krävs för att ta de jobb som finns. Vi föreslog ett första steg i införandet av 90-dagarsgarantin. Vi föreslog också bättre studievägledning, en förstärkt och förbättrad arbetsförmedling, fler möjligheter till utbildning, stöd till anställningar genom yrkesintroduktionsavtal och ett brett engagemang från alla offentliga arbetsgivare för att sätta stopp för ungdomsarbetslösheten. För att möta långtidsarbetslösheten föreslogs ett avskaffande av regeringens åtgärd fas 3. Kravet i fas 3 är att de sysslor som utförs inte skulle ha ägt rum på den ordinarie arbetsmarknaden. Det betyder att deltagarna inte lär sig riktiga jobb – vilket gör att deras chanser att komma vidare i arbetslivet inte stärks. Vi föreslog i stället extratjänster: riktiga jobb till kollektivavtalsenlig lön, som bidrar till att höja kvaliteten i välfärden eller den ideella sektorn.