mot · H2023003 · 2014-11-11 00:00:00 — godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till , och (avsnitt 22.1). godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt förslaget i tabellen i avsnitt 22.8 och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av statsbudgetens inkomster –2018 enligt förslaget i tabellen i avsnitt 22.9. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabellen i avsnitt 22.6. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden –2018 som riktlinje för budgetarbetet enligt förslaget i tabellen i avsnitt 22.7. godkänner beräkningen av nettoutlåning enligt förslaget i tabellen i avsnitt 22.6. 2.1 AVSKAFFAD LÖNEAVGIFT FÖR SMÅFÖRETAGARE föreslår att den allmänna löneavgiften för små företag med upp till 9 anställda helt avskaffas. Detta skulle ge en genomsnittlig småföretagare med 9 anställda en skattelättnad på upp till 300 tkr . 2.2 HELT SLOPAD PENSIONÄRSSKATT föreslår att den orättfärdiga skatteskillnaden mellan löntagare och pensionär helt avskaffas . Pension är uppskjuten lön och det finns därmed varken logik eller rättvisa i att inkomstslagen tjänst och pension beskattas annorlunda. 2.3 RÄTT TILL HELTID FÖR OFFENTLIGANSTÄLLDA vill införa rätt till heltid för anställda inom offentlig sektor som så önskar. Detta förbättrar givetvis personalens situation, bidrar till att göra exempelvis vårdyrken mer attraktiva som det såklart också förbättrar situationen för brukarna. I kombination med detta avskaffas även de ofrivilliga så kallade delade turerna. 2.4 KRAFTIGT STÄRKT FÖRSVARSFÖRMÅGA Trots ivrigt prat från flera andra partier om vikten av att stärka den militära kapaciteten är det inget annat parti som orkar ta krafttag. På sin höjd föreslås symboliska anslagshöjningar som i bästa fall kompenserar för inflationen. avsätter totalt för att stärka vår förmåga. 2.5 STÄRKTA RESURSER TILL RÄTTSVÄSENDET tar trygghetsfrågorna på största allvar. Vi vill ta krafttag mot brottsligheten och för att kunna uppnå reella resultat måste mer resurser tillföras till de rättsvårdande myndigheterna. Vi stärker således anslagen till dessa med totalt . 2.6 RESPEKT FÖR ÖVERSKOTTSMÅLET Det är oroväckande att regeringen har börjat negligera det viktiga överskottsmålet. vill bidra till att upprätthålla den tidigare samsynen kring detta mål liksom för hela det finanspolitiska ramverket. Vi har ett offentligfinansiellt sparande som ligger knappt 20 miljarder högre jämfört med regeringens alternativ vilket innebär att vi får ett överskott redan vid 2017 och därefter ett kraftigare överskott jämfört med regeringen, vilket i sin tur leder till att vi snabbare kommer tillbaka till själva överskottsmålet. 3.1 INVANDRING OCH INTEGRATION (se vidare i bilaga A för mer ingående siffror) Det är åsikt att har fört en mycket ansvarslös invandringspolitik. Politiken har varit ansvarslös i bemärkelsen att den inte varit behovsprövad och att den är och har varit mycket kostsam samt att den kraftigt bidragit till att göra till ett splittrat samhälle. Det är också påtagligt att i just detta sammanhang är internationellt sett unikt. Våra närmaste grannländer för en helt annan politik i sammanhanget. utgångspunkt är att den utomeuropeiska asyl- och anhöriginvandringen ska begränsas så kraftigt som möjligt, med åtminstone från nuvarande nivåer. bör arbetskraftsinvandringen från tredje land moderniseras för att ha fokus på hög- istället för lågkvalificerad arbetskraft. invandringspolitiska åtgärder presenteras närmare i partiets invandringspolitiska motion. Den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga har varit en mycket dyr och ineffektiv åtgärd och har fått utstå kraftig kritik från den samlade ekonomiska expertisen. förordar ”ett avskaffande av den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga”. [1] anför följande: ”Studierna visar positiva effekter på sysselsättningen inom målgrupperna, men effekterna är över lag små. Enligt rådets bedömning är det därtill troligt att effekterna på den varaktiga sysselsättningen kommer att visa sig vara mindre än effekterna på kort sikt eftersom uppskattningarna inte tar hänsyn till dödvikts- och undanträngningseffekter.” [2]IFAU konstaterar att de lägre arbetsgivaravgifterna hade liten påverkan på sysselsättningen, att det överhuvudtaget inte fanns någon sysselsättningseffekt på de grupper med svag anknytning till arbetsmarknaden samt att bruttokostnaden per skapat jobb ligger på mellan 1,0–1,, vilket är fyra gånger så högt som den genomsnittliga lönekostnaden för den berörda gruppen. väljer därför att avskaffa reformen. tror på ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona gör så mycket nytta som möjligt. Vi fäster stort fokus vid kvaliteten och ett bistånd som är inriktat på effektivitet och resultat. Det långsiktiga målet med bistånd måste vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, en större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och färre inriktningar kan vi minska kostnaderna för utvecklingsbiståndet till av BNI, vilket är i linje med . som vi minskar utgifterna för utvecklingsbiståndet genom tydligare fokus på de satsningar som ger mest utdelning så stärker vi även det humanitära biståndet. Krig och naturkatastrofer gör att tiotals miljoner människor är på flykt – i regel i mindre utvecklade länder och regioner. Vi har till exempel en humanitär katastrof vad gäller alla människor som är på flykt i och från . finns på plats för att ge stöd och hjälp till dessa utsatta flyktingar. Trots att UNHCR gör stor nytta, skapar stort mervärde per satsad krona och vädjar om ytterligare stöd uppgår det svenska stödet till UNHCR till endast . gör regeringen avräkningar i biståndet på flera miljarder för flyktingmottagning i . Vi betraktar, till skillnad från regeringen, det som en principiellt dålig utgångspunkt att betrakta kostnader för flyktingmottagande i som en del av den gängse biståndsramen. Denna insikt tillsammans med en ansvarsfull flyktingpolitik leder oss till att renodla biståndsramen och därmed undvika att betrakta flyktingmottagande i som bistånd. Detta leder till att vi också kraftigt kan öka biståndet till UNHCR för att hjälpa så många verkligt nödställda människor som möjligt. När vi renodlar och effektiviserar det svenska biståndet är en viktig del att vi kraftigt höjer anslagen till UNHCR. biståndspolitik hjälper således betydligt fler verkligt nödställda människor. 3.4 ÅTERSTÄLLNING AV ARBETSGIVARAVGIFTEN Källa: (2014), ARBETSGIVARAVGIFTER, dnr 2014:892 ambition är att det ska vara tämligen billigt att anställa och arbeta. Vi kan dock konstatera att regeringens generella sänkning av arbetsgivaravgiften varit dyr i förhållande till det resultat den renderat. Studier pekar även på att generella sänkningar av sociala avgifter på lång sikt endast har små effekter på sysselsättningen emedan sänkta avgifter tenderar att övervältras till högre löner och därmed påverkar sysselsättningen enbart i form av att högre reallöner leder till ett ökat arbetsutbud. [4] Den generella sänkningen är också mer än så dyr i förhållande till det femte steget i jobbskatteavdraget, mätt i antal jobb per krona, enligt egen utvärdering. [5] Mot bakgrund av detta avser vi att återställa den generella sänkningen för att istället fokusera resurserna mot småföretagarna. En sänkning som riktar sig tydligare mot de mindre företagen bedöms ge större effekt än en generell sänkning. 3.5 ÅTERSTÄLLD RESTAURANG- OCH CATERINGMOMS Källa: (2014), HÖJD RESTAURANGMOMS, dnr 2014:893 Alliansregeringens sänkning av restaurang- och cateringmomsen var en oerhörd felprioritering. Den är väldigt kostsam och enligt de studier som gjorts bedöms antalet nya jobb uppgå till som högst ett par tusen. Jämförelser med , där en liknande satsning blev en direkt besvikelse, bekräftar denna analys. skriver att deras ”bedömning är att regeringens beräknade effekter på arbetslösheten och sysselsättningen av sänkt mervärdesskatt är överskattade” samt att ”när det gäller restaurang- och cateringtjänster är vår bedömning att argumentet för reducerad skattesats är svaga”. [6] Enligt kan antalet sysselsatta ha ökat med 4 000, men man poängterar att osäkerheten är stor. [7] Även om den siffran skulle stämma, så indikerar det en bruttokostnad per jobb på . Det är därför beklagligt att den nya regeringen inte river upp reformen. 3.6 AVSKAFFAD SKATTESUBVENTION FÖR ETANOL Källa: (2014), SKATTESUBVENTION BIODRIVMEDEL, dnr 2014:898. bedömning av den skattesubvention som gäller för etanol som drivmedel har en i bästa fall väldigt låg miljönytta och i sämsta fall en direkt negativ nytta. I de fall där det blir mer lönsamt att odla grödor avsedda för vidareförädling till etanol, i exempelvis vissa områden i , blir det exceptionellt svårt att tala om en aggregerad klimatnytta. Därtill har etanol som drivmedel visat sig vålla stora problem för flera motorer. samlade bedömning är att nuvarande etanolsubvention ska avskaffas helt. Källa: SOU 2014:40, s. 287. De svenska storbankerna gör mångmiljardvinster. uppgick de totala vinsterna för de fyra storbankerna till . Detta i sig är givetvis inte negativt; bara för att en viss bransch går bra så ska den för den sakens skull inte per automatik straffbeskattas. Bankväsendet fungerar dock inte som vilken bransch som helst eftersom den betraktas som ”systemkritisk”. I detta ligger ett antagande om att skattebetalarna, på ett eller annat sätt, tvingas rädda en bank om den riskerar att gå i konkurs (jfr engelskans ”bail out”). Denna implicita garanti, i kombination med den explicita insättningsgarantin, får som konsekvens att risktagandet blir högre och även också vinsterna. I korthet är det således skattebetalarna som möjliggör storbankernas höga vinstnivåer. Denna implicita garanti är väl utredd av bland annat riksbank. föreslår därför en ny bankskatt, som grundar sig i förslagen i SOU 2014:40 – För ökad stabilitet och effektivitet. En schablonintäkt införs motsvarande av avgiftsunderlaget, vilket består av summan av skulder och avsättningar. Enbart de institut som betalar avgift till Stabilitetsfonden ska beröras av den nya skatten. På schablonintäkten utgår sedan ordinarie bolagsskatt. Med utgångspunkt siffror skulle en dylik bankskatt öka de offentliga intäkterna med motsvarande . Detta rör sig alltså inte om någon straffbeskattning av en enskild bransch, utan handlar om att korrigera ett misstag som uppstår som en konsekvens av den implicita garantin. Den motsatta hållningen, som går ut på att skattebetalarna ska stå för riskerna medan bankägarna står för vinsterna, är däremot direkt orimlig. 3.8 ÅTERFÖRANDE AV SKATTEMEDEL FRÅN STABILITETSFONDEN beslutade att inrätta en stabilitetsfond syftandes till att motverka risker för allvarliga störningar i det finansiella systemet. Regeringen har slagit fast att Stabilitetsfonden ska leda till att kostnader för det finansiella systemet bekostas av kreditinstituten själva och alltså inte av skattebetalarna. delar den bedömningen, och motsätter sig således att offentliga medel, antingen direkta skattepengar eller indirekta tillgångar som är att betrakta som medborgarnas, har överförts till nämnda fond. Det är således beklagligt att regeringen dels sköt till initialt till Stabilitetsfonden, dels lät fonden delta med statens pro rata-andel i Nordeas nyemission. Statens ägarandel i Nordea motiverade teckningsrätter till ett värde om . De facto överfördes alltså denna summa från det offentliga till en fond vars syfte är att underlätta för privata aktörer och som enligt regeringen liksom ska finansieras via samma aktörer. Tillika är det tveksamt om förfarandet över huvud taget var juridiskt korrekt. Exempelvis säger professor att hon ”anser att det inte finns utrymme i lagen för innehållet i förordningen”. [9] själva påpekar att det ”varit mer rättframt att delta i nyemissionen via statsbudgeten”. Denna felaktighet bör åtgärdas, och staten bör återbördas de från Stabilitetsfonden, vilka i stället bör krävas in från berörda privata finansiella aktörer. Detta i syfte att nå upp till målsättningen om att det finansiella systemet ska bära sina kostnader självt och att skattebetalarna inte ska drabbas vid finansiella störningar. ambition är således att fördubbla bankernas avgift till fonden för att påskynda återbetalningen till statskassan. Detta bedöms inbringa extra till fonden , vilket betalas tillbaka till statskassan fram tills den period då det inte finns några offentliga medel kvar i fonden överhuvudtaget. Källa: (2014), HÖJD MINERALERSÄTTNING, Dnr 2014:905. Den nuvarande mineralersättningen är konstruerad i då den utländska konkurrensen inte var lika stark som . Den är heller inte kompatibel med synen på att politiken ska spela en aktiv roll inom gruvnäringen. Om staten inte har någon direkt ersättning för det värde som bryts ur en gruva, kan man heller inte vänta sig att staten ska vara villig att ställa upp med finansiering av exempelvis järnvägar. Denna laissez-faire inställning som alltför länge präglat svensk mineralpolitik måste brytas. Istället menar vi att det finns ett ömsesidigt intresse mellan stat och gruvnäring vad avser en reformering av mineralersättningen, syftandes till att möjliggöra en mer aktiv gruvpolitik. Om staten överhuvudtaget ska ha möjlighet – och incitament – att bedriva en aktiv och gruvvänlig politik måste den även tillföras resurser för det ändamålet. Statens roll ska vara att bygga lämplig infrastruktur, att bedriva en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik, en aktiv prospektering samt att skyndsamt behandla frågor om koncessionstillstånd och prospekteringsrättigheter med högt satta miljömål. Staten ska enligt mening erhålla ett tillräckligt stort värde av det som bryts i en gruva för att möjliggöra en aktiv gruvpolitik. syn är att det finns ett ömsesidigt givande förhållande mellan det offentliga och gruvnäringen och att utmaningen inte ligger i att fördela värdet av det vi bryter utan att tillsammans få det att växa. Mineralersättningen ska spegla detta ömsesidiga förhållande. Målsättningen är att intäkterna från gruvnäringen ska kunna skapa förutsättningar för hela den svenska landsbygden. reformerar således mineralersättningen till totalt av det som bryts, varav tillfaller markägaren och återstående del tillfaller en statlig fond för utveckling och sysselsättning på landsbygd, vilket är mer i linje med andra gruvnationer. Detta ska också gälla för all befintlig brytning och inte som enbart för koncessioner beviljade efter ändringen i minerallagen 2005. Med utgångspunkt i rådata från Bergverksstatistik och med antagandet att produktionen och snittpriserna ligger kvar på samma nivåer väntas detta inbringa en intäkt till staten om . bedömning är att flertalet av regeringens skattehöjningar har en påtagligt negativt effekt på tillväxt och sysselsättning. Vi kommer ta strid mot de skatteförslag som listas nedan. 4.1 NEJ TILL AVTRAPPAT JOBBSKATTEAVDRAG Att höja skatterna på arbete är inte en klok jobbpolitik. Detta gäller även om det avser marginalskatterna. har världens sjätte högsta marginalskatter. Det finns givetvis även en smärtgräns för hur mycket skatt även höginkomsttagare är villiga att betala. Denna grupp har ett val – kanske till och med mer så än andra – och kan flytta utomlands för att arbeta eller förhandla med sin arbetsgivare om andra förmåner än just lön, detta givet att en löneökning inte känns attraktiv, vilket leder till ett lägre snarare än högre totalt skatteuttag. 4.2 NEJ TILL HÖJD STATLIG SKATT Att sänka brytpunkten för när man ska betala statlig skatt stimulerar inte till utbildning eller entreprenörskap. har tillika en väldigt låg gräns för när statlig skatt tas ut. Erfarna lärare, sjuksköterskor eller poliser kommer med regeringens förslag att börja behöva betala statlig skatt, vilket inverkar menligt på incitamentet att jobba mer och fortbilda sig. 4.3 NEJ TILL SÄRSKILD LÖNESKATT FÖR ÄLDRE Givet den demografiska utveckling som kommer att ha är det i princip nödvändigt att pensionsåldern de facto höjs om välfärdsstaten inte ska urholkas. Detta kommer som ett resultat av det förvisso positiva faktumet att vi lever allt längre. Den reella pensionsåldern kan påverkas från politiskt håll antingen genom incitament eller genom tvång. Att då liksom regeringen göra det dyrare för äldre att vara kvar på arbetsmarknaden i ytterligare efter den officiella pensionsåldern gör att enbart tvångsinstrumentet finns kvar. Detta är givetvis synnerligen oklokt. Våra seniora medborgare ska i första hand uppmuntras på olika sätt att kvarstanna på arbetsmarknaden. 4.4 NEJ TILL HÖJD SKATT PÅ KÄRNKRAFT Hela den svenska basindustrin är beroende av stabila elpriser för att bibehålla sin konkurrenskraft gentemot omvärlden. Att försöka straffskatta bort kärnkraften är ett direkt hot mot sysselsättning och tillväxt inom den energiintensiva industrin. vill vidareutveckla kärnkraften, dels genom att ersätta befintliga reaktorer med nya moderna, dels genom att forska på nya generationers kärnkraft och dels genom en generell utbyggnad av kärnkraften. De energialternativ som regeringen föreslår kan omöjligen ersätta kärnkraften som energikälla. 4.5 NEJ TILL SKATTEREDUKTION FÖR MIKROPRODUKTION AV EL Att reducera skatten för mikroproducenter av el är inte ändamålsenligt. Konsekvensen av regeringens förslag blir att de små producenterna enbart kommer att producera ett överskott där efterfrågan är låg, företrädesvis då elpriserna redan är låga. Det finns således inget hållbart skäl att öka incitamenten till denna typ av småskalig elproduktion. 4.6 NEJ TILL HÖJD SKATT PÅ SNUS bedömning är att snus är – relativt cigaretter och övrig tobak – mindre skadligt. Att höja skatten på snus så pass kraftigt som regeringen föreslår i denna budgetproposition är därmed inte förnuftigt utifrån ett strikt folkhälsoperspektiv. Partiet kommer således att ställa sig bakom de generella skattehöjningar på tobak som föreslås i regeringens budgetproposition medan vi inte ställer oss bakom den explicita skattehöjningen på just snus. 4.7 NEJ TILL FÖRSÄMRINGAR AV RUT-avdraget som medges för hushållsnära tjänster har flera fördelar. Bland annat har det bidragit till att göra svarta tjänster vita, vilket fått som konsekvens att RUT-reformen är i princip helt självfinansierande. Tillika bidrar reformen till att öka vanliga familjers möjligheter att disponera sin tid till annat än just hushållsarbete. Regeringens förslag att inskränka möjligheterna till RUT-avdrag tycks därmed enkom vara ideologiskt motiverat och kan svårligen förklaras med ekonomiska eller andra argument. föreslår tvärtemot regeringen en vidareutveckling av RUT-avdraget med inriktning mot äldre medborgare, där denna reform varit synnerligen uppskattad och välnyttjad. Såväl och som resten av världen lider fortfarande av sviterna av en mycket långdragen lågkonjunktur. Den finanskris som vi ännu inte helt gått igenom har medfört en högre arbetslöshet samt en lägre inflation, vilket väntas bestå framöver. Den svenska BNP-tillväxten tar heller inte fart, vilket förklaras av en svag utveckling i omvärlden som i sin tur påverkar exporten negativt. Denna svagare utveckling avser i synnerhet euroområdet, som traditionellt är en stor svensk exportmarknad. Det är ett faktum att den svenska industriproduktionen utvecklas svagare givet den svagare utvecklingen av svensk export. Den svenska tillväxten blir därmed mer beroende av en starkare inhemsk konsumtion. Givet den rekordlåga reporäntan kan detta enbart ske med finanspolitiska efterfrågestimulanser. Ett exempel på en sådan stimulans är en sänkning – eller ett helt avskaffande – av den särskilda skatten på inkomst av pension relativt skatten på inkomst av lön. En dylik åtgärd skulle på ett påtagligt sätt stimulera den inhemska konsumtionen och i förlängningen bidra till en högre BNP-tillväxt. ekonomiska problem är påtagliga. Det faktum att man inte kontrollerar sin valuta- eller penningpolitik – och till vissa delar heller inte sin finanspolitik – har lett till en situation med en mycket hög offentlig skuldsättning. Den politiska kritiken mot den gemensamma valutan växer inte bara i perifera och mindre länder. I , som valt att ha kvar sin egen valuta, säger det största partiet efter EU-valet – UKIP – att man helt vill lämna EU som det styrande regeringspartiet, det konservativa Tories, säger att man vill omförhandla EU-medlemskapet för att därefter utlysa en folkomröstning om landets relation till EU. I har det eurokritiska AfD, Alternativ för , tagit sig in dels i , dels i flera delstater. I visar de senaste opinionsmätningarna på att , partiledare för det euro-EU-kritiska , skulle bli president om det hölls val . Detta innebär att det finns såväl ett ekonomiskt som ett mycket politiskt hot mot hela valutan. Så länge det katastrofala fortgår är det troligt att den huvudsakliga svenska exportmarknaden förblir skakig. Arbetskraften har ökat kraftigt, dels som ett resultat av inhemska reformer men huvudsakligen som ett resultat av en ökad invandring. Eftersom sysselsättningen inte hängt med innebär detta att arbetslösheten väntas bita sig fast vid oroväckande höga nivåer även långt efter att finanskrisens efterspel har mattats av. På kort/medellång sikt bedöms den så kallade jämviktsarbetslösheten uppgå till , vilket är en synnerligen hög siffra för ett land i neutral konjunktur. Att arbetslösheten är hög i en lågkonjunktur är normalt men att den består även i ett normalt konjunkturläge är mycket oroväckande. Denna högre jämviktsarbetslöshet förklaras av att missmatchningen på arbetsmarknaden har tilltagit. Det betyder att trots att företag vill anställa och trots att det finns arbetslösa som söker jobb, så går det inte att matcha arbetstagare mot arbetsgivare. Detta beror i första hand på en mycket hög invandring av individer vars generella utbildningsnivå gör det svårt för dem att konkurrera på den svenska arbetsmarknaden. Detta eftersom den har utvecklats till att bli en avancerad kunskapsekonomi där andelen (och antalet) lågkvalificerade arbeten ständigt sjunker. Det beror även på att det svenska utbildningssystemet inte fokuserar på att utbilda åt arbetsmarknadens behov. Det finns en generell uppfattning – alldeles oavsett bevekelsegrunden till detta – att man ska få utbilda sig till vad man vill, oaktat arbetsmarknadens behov. Dessa två parametrar förklarar huvudsakligen den ökade missmatchningen på svensk arbetsmarknad, vilket i sin tur förklarar den högre jämviktsarbetslösheten. Det faktum att drivs med kraftiga underskott och har ett negativt sparande gör att budgetförstärkningar är nödvändiga för att uppnå överskottsmålet, det vill säga ett överskott i statens finanser om av BNP sett över en konjunkturcykel. bedömer att det konjunkturjusterade sparandet uppgår till –1,av BNP, vilket innebär att det behövs skattehöjningar eller nedskärningar i välfärden motsvarande för att överskottsmålet ska kunna uppnås. Givet att överskottsmålet ska hedras – och överhuvudtaget överleva – måste alltså regeringen genomdriva motsvarande budgetförstärkningar genom antingen höjda skatter alternativt genom lägre ambitionsnivåer för de offentliga åtagandena (jfr välfärden). Värt att notera är att prognos – det vill säga fram – medför kostnader för , avseende enbart kostnader för det faktiska mottagandet av nyanlända invandrare. Givet att denna utgiftspost kunde justeras innebär det således att övriga budgetförstärkningar inte skulle vara påkallade.