ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202616 · 2014-11-06 00:00:00 — Register över lobbyister vid tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om register över lobbyister vid riksdag. Förtroendevalda i politiska partier agerar efter politiska partiers agendor och sin egen personliga övertygelse, och emellanåt även efter samtal med företrädare för intresseorganisationer eller andra företrädare för organiserade intressen. Dessa kan vara mer eller mindre ideella, men det de har gemensamt är att syftet ofta är att påverka den förtroendevalda att agera på ett visst sätt. Vi måste bejaka förtroendevaldas möjligheter till kontakt med samhället och olika organisationer, kontakterna bör så långt som möjligt präglas av tydlighet och öppenhet. Lika lite som det ska råda någon tvekan och tvivel om vem eller vilka som finansierar den politiska verksamheten, ska det råda något tvivel om vilka intressen som påverkar den. Därför föreslår vi inrättandet av ett register i över så kallade lobbyister som agerar för olika intressen gentemot riksdagsledamöter och anställda vid partikanslierna, något som också har inrättats i andra länder liksom i . I registret ska anges person, arbetsgivare och huvudsakliga inkomster av lobbyverksamhet mot riksdagspartier. Vi bedömer att detta ökar möjligheten till kontroll av hur partipolitiken påverkas och kan öka allmänhetens förtroende för denna. Därmed stärks demokratin. bör därför ge riksdagsstyrelsen tillkänna vad som anförs om behov av ett register för så kallade lobbyister.
mot · H202617 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en genomlysning av den nuvarande lagstiftningen om skatt på energi. Alla skatter är i behov av ett tillräckligt folkligt stöd för att kunna bibehålla sin legitimitet. En förutsättning för att brett stöd ska uppstå för en given skatt är att dess syfte och funktioner också är allmänt kända. Följaktligen blir lagar som ter sig obegripliga mer utsatta för missnöje och kritik och deras legitimitet riskerar därför att undergrävas. En skatteform som har betydande ekonomisk inverkan på hushåll och företag är energiskatten. Det är också en skatteform vars delar ofta lyfts fram som svårförståeliga av olika intressegrupper. Koldioxidskatten är ett exempel på en energiskatt som har ett tydligt syfte – att göra det dyrare att använda för klimatet skadliga fossila bränslen och på så sätt skapa incitament till en minskad användning av samma bränslen. Många andra energiskatter, däribland elskatten, uppfattas dock som icke transparenta och tolkas som rent fiskala skatter med syfte att öka statens intäkter. Det är en uppfattning som förstärks av att flertalet regeringar efter varandra har höjt energiskatterna, utan motivering. är ytterligare höjningar av energiskatter på gång, då regeringen avser att höja effektskatten på kärnkraft. Regeringen lägger därmed ytterligare en börda på företag och privathushåll. Det riskerar att försämra den svenska industrins konkurrenskraft och genom det riskera jobb och företagande i . Den oklarhet kring de ekonomiska och styrningsmässiga målsättningar som finns vad gäller en rad energiskatter skapar ett behov av genomlysning av nuvarande lagstiftning om skatt på energi. Målsättningen bör exempelvis vara att undersöka samtliga energiskatters syften, deras respektive samhällsekonomiska och miljömässiga funktion samt säkerställa att ingen överbeskattning sker. En genomlysning av lagen om skatt på energi skulle vara värdefull eftersom det skulle ge landets hushåll och företag en aktuell försäkran om att respektive energiskatts funktion och storlek är motiverad. Det skulle i sin tur öka förutsättningarna för förståelse och en bredare acceptans för dessa skatter.
mot · H202618 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att påminna svenska folket om vikten av att ta hand om avfall både i hemmet och i naturen. Återvinning och korrekt hantering av vårt avfall är en del i miljöpolitik, som också ger den positiva effekten att landet blir renare och mer befriat från nedskräpning. Även om återvinningen är väl förankrad hos svenska folket och att de flesta tar ett stort personligt ansvar för sopsortering behöver mer göras av fler. Nedskräpning får inte bara konsekvenser för den omedelbara närmiljön; när avfallet bryts ned i naturen frigörs ämnen som kan påverka ekosystemen och i förlängningen människan. Därför bör man se över möjligheterna att åter upplysa allmänheten om vikten av att hålla landet fritt från nedskräpning. organiseras olika städkampanjer runt om i , men en tydligare insats för att förhindra att skräpet hamnar på våra gator, i naturen och i våra sjöar och hav behövs. har en sådan informationskampanj gått under namnet Håll rent.
mot · H202620 · 2014-11-06 00:00:00 — Kärnkraft och konsekvenserna av en tidig avstängning av kärnkraftsel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en beskrivning av konsekvenserna för den svenska industrins konkurrenskraft vid en förhastad stängning av svenska kärnkraftsreaktorer. Alliansregeringens historiska energiuppgörelse har gett elproducenter tydliga förutsättningar och konsumenter en säker elproduktion till konkurrenskraftiga priser. Alliansens energipolitik har stått på tre ben: Vattenkraft, kärnkraft och nya förnybara energikällor. Det är en solid grund som säkrar både dagens och framtidens elproduktion. Energiöverenskommelsen understryker vikten av vattenkraft, öppnar upp för att byta ut de 10 befintliga kärnkraftsreaktorerna med nya, moderna och i grundkonstruktionen även säkrare än de vi har och gett förutsättningar för att ny förnybar elproduktion har vuxit fram i en utsträckning som vi inte tidigare sett. Resultatet av regeringens energipolitik är i tillägg till att vi har ett robust och effektivt elsystem att som det enda landet i EU inte bara når upp till, utan överträffar EU:s 2020 mål om förnybar el i systemet. Vi har också genom en väl genomtänkt energipolitik säkrat el till konkurrenskraftiga priser för vår så viktiga svenska industri. För ett exportberoende land som är alla höjningar av produktionskostnaderna ett reellt hot mot företagen och jobbens fortsatta existens. Regeringen hotar nu våra svenska företag med en skattechock på . Frågan är hur den svenska konkurrenskraften kommer att utvecklas, och vad som sker med våra arbetstillfällen när kostnaden för att finnas kvar i blir för hög. En del av skattehöjningarna beror på en höjd effektskatt på kärnkraften i tillägg till politiskt motiverade höjda krav på kärnkraftssäkerheten. Till en början kommer detta troligtvis driva upp elpriset, på lite kan det leda till en förhastad stängning av säkra och fungerande kärnkraftsreaktorer på grund av dålig lönsamhet. Höjda elpriser och försämrad svensk konkurrenskraft för vår industri kommer bli resultatet. Minskad investeringsvilja och svenska jobb som försvinner utomlands kan mycket väl bli resultatet av en felriktad svensk energipolitik. Dåvarande gruppledare för och nuvarande näringsminister , har vid upprepade tillfällen i kammare sagt att Socialdemokraterna aldrig kommer medverka till att skada den svenska industrins konkurrenskraft genom en förhastad stängning av kärnkraften. Innan regeringens nya energipolitik resulterar i just en förhastad stängning av kärnkraften, bör därför regeringen ta fram en konsekvensbeskrivning av hur detta kommer påverka den svenska industrins konkurrenskraft och med det även våra svenska jobb.
mot · H202621 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga ett tillägg i 7 kap. ellagen om kommunägda elnätsföretag. pågår en tvist mot Stad som bl.a. gäller skyldigheten för kommunens elnätsföretag att följa den kommunala självkostnadsprincipen för elnätsverksamheten. Alla elnätsföretag är reglerade enligt ellagen och tilldelas en intäktsram, för en fyraårsperiod, av . Detta gäller också för alla kommunalt ägda elnätsföretag. I ellagen är tilldelning av intäktsramar reglerat i lagens kap. 5. I ellagen finns även ett särskilt kapitel (7 kap.) för kommunala elföretag. I sistnämnda kapitel finns inget inskrivet om elnätsföretagen och självkostnadsprincipen. Eftersom alla elnätsföretag är reglerade och tilldelas en intäktsram av saknas enligt min uppfattning skäl för att de kommunala elnätsföretagen dessutom skall vara underkastade självkostnadsprincipen enligt kommunallagen. Detta skulle innebära en orättvis särbehandling av kommunala elnätsföretag på ett redan specialreglerat område Jag hemställer därför om ett förtydligande i 7 kap ellagen sa att det klart framgår att det i första hand är ellagen som ska gälla för elnätsverksamhet.
mot · H202622 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för en långsiktig organisering och finansiering av strandstädningen vid våra kuster. flyter tusentals kubikmeter plast, fiskredskap, oljedunkar och lådor iland längs våra kuster. Detta är självklart en fara för de djur och organismer som lever i och vid vatten, men också ett hot mot den växande besöksverksamhet som finns och de arbetstillfällen som växer fram här. är det kommunerna och olika frivilligorganisationer som tar ansvar för att städa våra stränder, men detta ger ingen långsiktighet. Det uppfattas också som orättvist då det mesta av skräpet inte kommer från den egna kommunen, inte ens från , utan från internationellt vatten. i är exempel på ett område där havsströmmarna bär med sig skräp från helt andra delar av . Det är tack vara insatser från frivilliga och kommunerna som gör att besökarna inte möts av yoghurtburkar från och fisklådor från utan av en vacker Bohuslänsk natur. Avfallsmängderna är för omfattande för att en enskild kommun ensam ska ta ansvar för finansiering och insamling av avfallet. En kommuns huvudåtagande är skola, vård och omsorg, då är det lätt att insamling av marint skräp nedprioriteras. Detta är en fara för både den maritima miljön och för miljön runt våra kuster. Regeringen bör därför utreda om det finns möjlighet för ett EU-samarbete för att minska andelen marint skräp från källan och ta fram en långsiktig strategi för insamling och finansiering av hanteringen av marint skräp.
mot · H202623 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en tydlig svensk linje när det gäller att medlemsstaterna följer beslutade EU-direktiv. medlemskap i unionen är en tillgång för svenska företag, jobb, konkurrenskraft och invånare. EU:s inre marknad ska främja den fria rörligheten av varor, tjänster och människor och är grundbulten i vårt samarbete. Lika villkor ska råda för företag och människor oavsett vilket EU-land de kommer ifrån. Detta är en viktig princip, men kräver att de beslut som fattas på EU-nivå efterlevs av samtliga medlemsstater och implementeras på ett likvärdigt sett. Tyvärr ser vi ibland att efterlevnaden inte alltid är den bästa. Ett exempel är EU:s djurskyddsdirektiv (2008/120/EG) som förbjuder rutinmässig kupering av grisars svansar, i folkmun kallat Grisknorrsdirektivet. Det är ett angeläget direktiv som syftar till att förbättra djurs livskvalitet. Våra svenska grisbönder har investerat stora summor i sina verksamheter för att följa direktivet och ge sina djur goda levnadsförhållanden. Det ska vi vara stolta över. Problemet uppstår när det bara är ett fåtal av EU:s länder som lever upp till samma standard som våra svenska lantbrukare. har våra grisbönder pga. detta högre produktionskostnader än sina europeiska konkurrenter, något som riskerarar att undergräva förutsättningarna för en svensk grisproduktion. Lösningen på problemet är självklart att alla EU:s länder följer EU:s djurskyddsdirektiv, men detta verkar inte hända. Hårdare press på kommissionen behövs. måste i än större grad medverka till att synliggöra problemet med att medlemsstaterna inte följer gemensamma beslut. I detta fall handlar det om grisknorrar, och det i sig är allvarligt för djurhållning och våra svenska lantbrukares konkurrenskraft, men för varje gång medlemsstater väljer att bortse från eller söka undantag från fattade beslut, undergrävs EU:s existensrätt. EU är bra för och , men syftet med EU:s fria rörlighet – att skapa jämlika förutsättningar – måste bevakas och försvaras. Den bör därför tydligt stå upp för och synliggöra problemen som uppstår när det gemensamma regelverket inte följs. En tydlig handlingsplan från regeringens sida för att säkerställa att EU-regler tar bort konkurrenshinder och inte snedvrider konkurrens behövs.
mot · H202624 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning om vindkraftens påverkan på individer och miljön. Vindkraft är den förnybara elproduktionen som växer snabbast och som har potential att utgöra en även större del av energimixen i . Detta är glädjande men det finns ett stort behov av kunskap om hur vindkraft påverkar människor, landskap och djur, och i mångt och mycket saknas det fortfarande en helhetsbild av de samlade effekterna och neutral forskning. Det finns dock otaliga rapporter från kritiska vindkraftsmotståndare och diverse intresseföreningar som hävdar att vindkraft är skadlig för människors hälsa. Däribland återfinns som exempel Föreningen som belyser det så kallade ”vindkraftssyndromet”. Med detta hänvisar de till en studie av (2009). Kort sammanfattat har studien kritiserats för att vara bristfällig i sina hypoteser om hur infraljud utsätter människor i närheten av vindkraftverk för symptom som leder till utmattning, ångest och epilepsianfall. Vi ska inte bagatellisera de problem som finns med vindkraft som energikälla men farorna får inte heller överdrivas eller förstoras upp. Därför måste vetenskapliga underlag över vindkraftens påverkan på människor, natur och djurliv tas fram. Det finns både stora möjligheter för vindkraft såväl som det givetvis också finns utmaningar beträffande exempelvis boendemiljön och avveckling av uttjänta vindkraftverk. Det är därför angeläget att se över hur vetenskaplig forskning på området kan främjas för att säkerställa att vi har en så objektiv forskning som möjligt utan inblandning från sakägare och intressenter. Rapporterna som finns gynnar tyvärr alldeles för ofta intressenternas egen slutsats. För att vi ska kunna fatta rationella politiska beslut behövs bra underlag grundat i opåverkad och objektiv forskning. Därmed bör regeringen se över möjligheten att ge uppdrag till en lämplig aktör att ta fram eller sammanställa opåverkad forskning om vindkraftens påverkan på individer och miljön för att säkerställa en hållbar miljöpolitisk utveckling . Det är viktigt för vindkraftens framtid att den inte bara uppfattas som klimatmässig hållbar, utan även ses som hållbar ur ett socialt perspektiv.
mot · H202625 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vid miljöprövningen av placeringen av vindkraftverk ta hänsyn till den sociala hållbarheten. Social hållbarhet – ett krav som måste uppfyllas vid prövning av elproduktion. är klimathotet inte bara ett potentiellt hot, utan mycket närvarande. Torka, översvämningar och stormar i områden och i en utsträckning som vi inte tidigare sett gör sig påmint . För att möta och mildra klimathotet krävs stora insatser. Det är viktigt med en tydlig politik för att möta utmaningarna. För att få till en effektiv omställning från smutsig elproduktion till en klimatsmart elproduktion är det också viktig med en politik som invånarna accepterar. Politiska beslut som gör att invånarna känner sig överkörda och marginaliserade gynnar inte klimatomställningen. Vindkraftsetableringar är den av vår förnybara elproduktion som oftast möter motstånd och blir ifrågasatt. Olika intressegrupper lyfter vindkraftens negativa konsekvenser, inte alltid utifrån en vetenskaplig bas. Men motståndet finns. Det är mänskligt för individer att ifrågasätta placeringen av vindkraft i sin närmiljö då vindkraftsetableringen har en påverkan på den lokala miljön och boendeförhållanden och detta får inte på något sätt förringas. Närboende till vindkraft kan störas av buller, lågfrekventa infraljud och exempelvis sjunkande fastighetsvärden. Detta är inte acceptabelt. För att möta och överbrygga vindkraftsskeptisism behövs inte lagstiftning som kör över, utan en politik som tydligt visar att även människans närmiljö tas hänsyn till. Den sociala hållbarheten måste därför väga tungt när placering av vindkraftverk avgörs. Detta innebär kortfattat att de sociala aspekterna för individen behöver belysas mer med stöd av forskning på området. är avsaknaden av denna typ av forskning fortfarande stor och vi behöver därmed bli bättre på att lyfta fram de sociala aspekterna och föra in detta som ett kriterium vid avgörande av vindkraftsetablering. Individer och kommuner måste ges möjlighet att själva bestämma vad marken i deras närmiljö ska användas till och få ett ökat inflytande över processen med vindkraftsetableringen. Mer forskning behövs om social hållbarhet där även socioekonomiska konsekvenser undersöks. För att säkerställa en hållbar utveckling i bör regeringen se över den sociala hållbarheten när placeringen av vindkraft avgörs.
mot · H202626 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta trafiksäkerheten. Trafiksäkerhet är en av de viktigaste delarna av en fungerande och pålitlig infrastruktur. finns en nollvision om antalet döda i svensk trafik som 2009 förstärktes med ett etappmål. Enligt etappmålet ska antalet dödade halveras och antalet allvarligt skadade minska . Det långsiktiga övergripande målet med allt trafiksäkerhetsarbete i är dock att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Inom vägtrafiken finns den största förbättringspotentialen vad gäller säkerhet i att se till att hastighetsbegränsningar efterföljs. Eftersom säkraste möjliga hastighet beror av vägens utformning och trafikbelastning bör varje vägs specifika förhållanden tas hänsyn till vid beslut om hastighetsbegränsningar. Andra viktiga åtgärder vad gäller förbättring av den allmänna säkerheten på befintliga vägar kan handla om att uppföra mitträcken, bygga ut med fler körfält, förbättra sikt eller att bygga bort plankorsningar. Ett antal angelägna vägprojekt finns inom den tidigare Alliansregeringens infrastrukturpaket. Vägprojekt som behövs både ur framkomlighetssynpunkt, men även och inte minst för att förbättra trafiksäkerheten. Ett sådant exempel är RV20. Efter det att regeringen redan har beslutat att ett antal infrastruktursatsningar ska läggas på is, har en oro börjat sprida sig i . Det är därför nu extra angeläget att försäkra det svenska folket om att satsningar för att förbättra framkomlighet och säkerhet på svenska vägar också är ett mål för regeringen . Vid sidan av det aktiva trafiksäkerhetsarbete som bedrivs inom ramen för befintliga vägar bör trafiksäkerhet också vara en av de viktigaste utgångspunkterna vid planering och projektering av nya vägprojekt. Med nollvisionen i åtanke bör trafiksäkerhet vara ett tungt vägande skäl vid beslut om vilka vägar som ska byggas ut och hur nya vägar ska utformas. Det skulle stärka förutsättningarna för att nå etappmålet till 2020 och det slutgiltiga trafiksäkerhetsmålet om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken.
mot · H202627 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att se över den svenska förarutbildningen. Den svenska förarutbildningen har i stort sätt inte förändrats mycket. Det som har tillkommit är en introduktionsutbildning och en riskutbildning. Den tekniska utvecklingen på fordonssidan går ständigt snabbare, men utbildningen av de som ska nyttja de nya teknikerna hänger inte med. Det är fortfarande ett större fokus på att klara av en växellåda än att ta del av och lära sig nyttja de säkerhetsförbättringar som utvecklas. Den nya generationens gröna fordon nyttjar helt andra tekniker än de bilar som är på gång att fasas ut ur vårt transportsystem. Skolans läroplan är under ständig omprövning och innehållet diskuteras flitigt. Förarutbildningarna är djupt traditionella och sällan ifrågasätts om rätt saker lärs ut. har diskussioner kring kostnad för körkort och vem som ska stå för notan varit tema för ett antal utspel. är det att även lyfta upp vad som lärs ut, och om inte även förarprovets läroplan bör ses över för att hänga med i utvecklingen på våra vägar och i våra fordon.
mot · H202628 · 2014-11-06 00:00:00 — Om tredje stycket i fjärde kapitels sjätte paragraf tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fördelen med att stryka 4 kap. 6 § tredje stycket . Detta yrkande har civilutskottet och i princip redan ställt sig bakom. Motionsyrkandet avslogs med motivering att regeringen då kompletterat ett utredningsuppdrag för att lösa frågan. I utskottets argumentation framgår tydligt att regeringen förväntas återkomma med förslag som tillfredsställer motionen. Skyddet för de i fjärde kapitels sjätte paragraf uppräknade älvar och älvsträckor är mycket starkt. har ett flertal gånger exempelvis uttryckt att produktionsmålet för vattenkraften är uppnått. Ett flertal mål där exploatörer med hänvisning till skyddets undantag i tredje stycket försökt få till stånd mindre utbyggnader har avvisats. Enligt Kammarkollegiet kan undantagsformuleringen betraktas som obsolet. På grund av undantagsformuleringen i tredje stycket drabbas rättsväsendet av ett stort antal processer som bara kan sluta med avslag. Det kostar samhället stora resurser och låser kompetenser som skulle behövas för viktigare uppgifter. Utredaren lämnade sitt förslag . Utredningen har remissbehandlats och de flesta berörda har yttrat sig. Alla inklusive utredaren är överens om att den nuvarande ordningen utgör ett problem utom de två yttranden som kommer från advokater som företräder kraftindustrin. Hur problemet skall lösas har man dock något olika uppfattningar om. Flera tunga remissinstanser anser dock att det ursprungliga förslaget att ta bort tredje stycket är det enklaste och tydligaste sättet att hantera problemet. Samtliga remissvar fanns tillgängliga och väntar på regeringens lagrådsremiss. Alliansregeringens nu avgångne miljöminister uttryckte i en interpellationsdebatt viss tillförsikt inför framtagandet av en proposition, men tyvärr kom aldrig någon sådan. Att riksdagsmajoriteten efter valet är något förändrad och att vi fått en ny regering borde inte innebära något problem för denna fråga eftersom det var ett enigt utskott och en enig riksdag som sa ja till att en lösning skulle tas fram av regeringen och läggas på bord. bör därför ge regeringen till känna att man förväntar sig en snabb hantering och ett förslag i linje med det beslut tidigare tagit i frågan.