ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021087 · 2014-11-07 00:00:00 — Effektivisering av svensk högskoleutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till relevanta och kvalitetssäkrade sommarkurser för att möjliggöra ett treterminssystem på universitet och högskolor. Enligt från om effektivitet i svensk högskoleutbildning lägger medianstudenten inom samhällsvetenskap och humaniora på studier. Enligt (2011) förefaller ha en relativt hög andel studenter i längre program i en internationell jämförelse. Under har antalet högskolestudenter dessutom mer än fördubblats. Det här för med sig betydande kostnader för samhället och för studenterna. Enligt Sacos studentråd är det ungefär 140 000 studenter som tar paus från studierna . Detta innebär inte bara en stor ekonomisk oro för högskolestudenterna utan också att de kommer ut på en sommararbetsmarknad och konkurrerar ut elever med lägre utbildning. Studenter som studerar på heltid bör ha en arbetsvecka på 35–. Ett sätt att få ut studenterna snabbare från högskolan skulle kunna vara en tredje termin som man såväl ökar som kvalitetssäkrar utbudet av sommarkurser. Såväl studenterna som samhället skulle göra en ekonomisk vinst om studenterna tog sin examen och började arbeta tidigare. bör därför ge regeringen i uppdrag att skyndsamt se över hur högskoleutbildningen kan effektiviseras och öka kvaliteten för att studenterna ska komma snabbare ut i arbetslivet.
mot · H2021088 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra körkortsutbildning till en studiemedelsberättigad utbildning. Ungefär hälften av alla ungdomar mellan 18–saknar körkort. Det har blivit både krångligt och dyrt att ta körkort. kostar ett körkort . Det finns branscher som starkt efterfrågar arbetskraft och flera av dem har körkort på sin kravlista. Enligt Bil är körkort den mest efterfrågade kompetensen på arbetsmarknaden vid sidan om högre utbildning. De unga som inte arbetar är en outnyttjad resurs och det är viktigt ur både individ- och samhällsperspektiv att vi skapar möjligheter till ökad anställningsbarhet. Behovet av ett körkort kan upplevas olika beroende på om man bor på landsbygd eller i en tätort. Om vi menar allvar med en levande landsbygd bör vi göra det möjligt för ungdomarna att ta sig till och från de arbeten som finns för att kunna bo kvar. Många som bor och arbetar på landsbygden är ofta hänvisade till egen bil för att kunna ta sig till och från arbetet eftersom bussar och tåg, om de finns, inte har trafik alla tider . främsta mål är full sysselsättning. Då måste vi vara beredda att arbeta med breda lösningar för att göra det lättare för våra ungdomar att ta sig in på arbetsmarknaden. En lösning skulle kunna vara att göra körkortsutbildningen till en studiemedelsberättigad utbildning och därmed ge möjlighet till studielån – detta för att ingen ungdom skall bli bortvald på grund av att man inte haft råd att ta körkort. bör därför ge regeringen i uppdrag att utreda om körkortsutbildningen kan bli studiemedelsberättigad.
mot · H2021089 · 2014-11-07 00:00:00 — Hästsport bör omfattas av friskvårdsavdraget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utvidga friskvårdsavdraget till att även omfatta ridsport. Kontakt med hästar har dokumenterat positiva effekter på såväl den fysiska som den psykiska hälsan. Ridsport är vardagsmotion och tävlingsidrott. Dessutom används ridning som terapi vid rehabilitering och habilitering av en rad olika funktionsnedsättningar som till exempel stroke, ryggmärgsskador, rygg- och nackproblem samt utmattningssyndrom. Att uppmuntra till ridning som friskvård är en investering i folkhälsa, framför allt för kvinnor som fortfarande dominerar inom ridsporten och som ofta rider högt upp i åldrarna. Ridsporten har närmare en halv miljon utövare. genomförs över på hästryggen på 540 ridskolor runt om i . räknar med att var tredje svensk på något sätt kommer i kontakt med hästar i sitt liv. Hästens betydelse för miljön och för landsbygdsutvecklingen är stor, bland annat för att hålla ett öppet landskap och som komplement till lantbruket. Hästen betyder också mycket för svensk ekonomi genom att bidra till högre sysselsättning samt skatteintäkter. Listan på näringsverksamhet relaterad till hästar kan göras lång: Inackordering av hästar, turism, ridskolor, trav- och galoppträning, uppfödning, utbildning och förmedling av hästar, foderföretag, företag som specialiserat sig på att bygga häststallar och hästtillbehör är några exempel. Hästen skapar fler arbetstillfällen i . Det är orimligt att ridsporten exkluderas från de skattebefriade friskvårdsförmånerna. Dessa syftar till att få fler människor att motionera och därmed bidra till en bättre folkhälsa. Hästsporten är viktig för hela samhället. Genom att låta den ingå i den avdragsgilla friskvården kan vi uppmuntra fler att utöva den, till gagn för både den individuella hälsan och folkhälsan. Skattelagstiftningens diskriminering av ridning måste upphöra. bör därför överväga att utvidga friskvårdsavdraget till att även omfatta ridsport.
mot · H2021090 · 2014-11-07 00:00:00 — Vapenlicens knuten till person och inte ändamål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en vapenlicens för ett vapen bör kunna användas för flera ändamål. Enligt den svenska vapenlagstiftningen beviljas innehav av vapen endast för vissa angivna ändamål. Det rör sig främst om jakt och målskjutning, men även avlivning av djur, samling, prydnad, skydd samt en del andra så kallade udda ändamål som inte är uttryckligen angivna i lagen. Det kan exempelvis röra sig om allt från punktering av gasbehållare inom räddningstjänsten till uthyrning av vapen för filminspelningar. Om ett vapen innehas för ett visst ändamål får det enligt huvudregeln endast användas för beviljat ändamål undantaget målskjutning. Det är viktigt att skjuta in sitt vapen och bedriva träningsskytte före jakt; det är en del av god jaktetik. Att inneha vapen är ett medborgerligt förtroende. För att få ha jaktvapen krävs en avlagd jägarexamen. Innehavare av vapenlicens är laglydiga människor vilket de har bevis på i form av sin vapenlicens utfärdad av . Våld med illegala vapen inblandade som förekommer i samhället har väldigt sällan med jakt och sportskytte att göra. Illegala vapen kommer framför allt från införsel från utlandet. Vid beviljande av vapenlicens måste fokus ligga på en persons lämplighet att inneha vapen. ska personen ha ett legitimt skäl att inneha ett vapen, för jakt eller målskytte. är det många som bedriver både sportskytte och jakt. Med dagens licenssystem kan det leda till att en person måste införskaffa två i stort sett identiska vapen för att utöva jakt och målskytte vilket leder till ett större antal vapen i . Inom EU är nästan ensamt om detta synsätt att dela in vapen i olika ändamål. Vapenlicens borde därför inte längre knytas till ändamålet utan fokus bör ligga på en persons lämplighet att inneha vapen.
mot · H2021092 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för småskalig vattenkraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en sänkning av fastighetsskatten för småskalig vattenkraft. Vattenkraften är tillsammans med kärnkraften basen för vår elproduktion. Då vattenkraften är förhållandevis enkel att reglera används denna, till skillnad från kärnkraften, också som en reglerkraft vid snabba förändringar av efterfrågan eller ojämn försörjning från till exempel vindkraft. Den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften får ses som ett avslutat kapitel. vill bevara de orörda nationalälvarna från utbyggnad. Det finns dock en viss potential i effektivisering av befintliga anläggningar. så produceras över elenergi från de drygt 2 000 småskaliga vattenkraftsstationerna, dvs anläggningar med en mindre effekt än 10 MW, som finns i . Det finns en stor potential i dessa kraftstationer där effektiviteten kan ökas ytterligare, utan att behöva öka vattenflödet, som det nästan finns lika många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. Det hinder som främst finns för småskalig vattenkraft är omfattande nyprövningar av befintliga tillstånd, detta oavsett produktionens storlek, där producenten får betala motpartens kostnader för såväl utredningar som för advokater och ombud. Ett stort problem i detta sammanhang är även att prövningen kan kosta i princip lika mycket för mycket små kraftverk som för större. Detta är en orimlig ordning och vi menar att kostnaderna för nyprövning, i den mån de görs, ska sättas i relation till produktionskapaciteten. Även den skattesanktion med en förhöjd fastighetsskatt som finns gentemot vattenkraften slår hårt mot småskalig vattenkraft där effekten av den höga fastighetsskatten blir att producenten får betala tillbaka cirka halva elcertifikatsersättningen i fastighetsavgift. Man konkurrerar således på helt andra villkor än andra förnyelsebara energikällor och där rationella miljövänliga investeringar uteblir. Fastighetsskatten på industrifastigheter är normalt , vilket t.ex. gäller för kraftvärmeverk och kärnkraftverk. Däremot har vattenkraftverk en kraftigt förhöjd fastighetsskatt som i flera steg höjts, senast från till . Fastighetsskatten för småskaliga vattenkraftverk utgör bara ca , dvs en bråkdel av den totala intäkten för vattenkraft som låg på . Denna skattesanktion medför enligt branschorganisationer en kostnad på uppemot ca 8–/kWh för elenergi som alstrats i vattenkraftverk. Vi anser att denna snedvridning av fastighetsskatten är direkt skadlig för investeringsviljan för framförallt den småskaliga vattenkraften som har störst lönsamhetsproblem och därmed sämre möjligheter till reinvesteringar i sina anläggningar som ofta ägs av privatpersoner eller mindre, lokala företag. Som ett första steg anser vi att fastighetsskatten för småskalig vattenkraft bör sänkas till samma nivå som andra elproduktionsenheter för att stimulera investeringsviljan och tillkomsten av ny förnyelsebar energi.
mot · H2021095 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra en skrivning i hälso- och sjukvårdslagen om att anhöriga ska få stöd. Allt fler anhöriga får ta ett allt större ansvar för vården av närstående när det går att behandla fler sjukdomar, rädda allt fler liv och vi blir allt äldre. Att vara anhörig till någon sjuk, äldre eller funktionshindrad person är i sig en riskfaktor för ohälsa. Anhörigvård är mer än äldre som vårdar make/maka eller vuxna som finns där för sina föräldrar utan omsorg ges av allt större familjenätverk som är känslomässigt involverade. Regering och riksdag har förtjänstfullt uppmärksammat de anhörigas insatser genom att dels ge riktade stimulanspengar till kommunerna, dels genom att skriva in i socialtjänstlagen att kommunerna ska utforma stöd till alla åldersgrupper som har en anhörigvårdarroll. För patienten är dess anhöriga viktiga och anhörigvårdare är en viktig partner för personalen och deras möjlighet att göra ett bra arbete. Anhörigvårdarrollen uppstår allt som oftast utifrån en akut sjukdomssituation. Någon skrivelse motsvarande den som finns i socialtjänstlagen och som kommunerna har att rätta sig efter finns inte i hälso- och sjukvårdslagen. Hälso- och sjukvårdslagen har däremot en lagreglerad uppgift att förebygga ohälsa. Genom att se, erbjuda delaktighet i vården av anhöriga och givetvis ett gott bemötande är viktiga delar av behandlingen. För att tydliggöra detta behövs det en skrivning i hälso- och sjukvårdslagen om att anhöriga ska ges stöd.
mot · H2021096 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dold tobaksförsäljning. Förbättrad folkhälsa är en förutsättning för att skapa en hållbar tillväxt och en god samhällsutveckling. Ett av de tveklöst mest effektiva sätten att förbättra hälsan är att kraftfullt motverka tobaksbruket. Eftersom har anslutit sig till konvention för tobakskontroll har vi också åtagit oss att minska tobakskonsumtionen, ett åtagande som dessutom har beslutat om. I har vi lyckligtvis ingen kommersiell tobaksreklam, tack vare ett förbud. Det finns dock ett undantag eftersom tobaksvaror kan exponeras fritt i våra kiosker, livsmedelsbutiker, restauranger och andra ställen. Detta är med andra ord den viktigaste kanalen för att tobaksbolagen ska kunna marknadsföra sina varor. En lösning på detta problem är att tobaksvarorna inte får synas i butiken, och det införs s.k. dold tobaksförsäljning. Ett antal länder har redan lagstiftat om dold tobaksförsäljning vilket visat sig vara mycket effektivt för att färre tonåringar ska börja röka. Statistik från såväl som visar att andelen rökande tonåringar minskat sedan exponeringsförbuden i dessa länder har införts. Förbuden handlar främst om att skydda barn och ungdomar som kan riskera ett livslångt tobaksberoende. Flertalet studier har visat att tobaksprodukter som är synliga ökar risken för att barn och ungdomar ska börja experimentera med, testa och i värsta fall börja använda tobaksprodukter regelbundet. Med tobaksvaror helt öppet ges också en farlig signal som på sätt och vis gör att varorna normaliseras vilket underminerar faran när de exponeras och säljs bland livsmedel. bör ge regeringen i uppdrag att utreda och verkställa krav på dold tobaksförsäljning även i .
mot · H2021097 · 2014-11-07 00:00:00 — Rökning på offentlig plats tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rökning på offentlig plats. har i en rapport föreslagit att rökförbudet ska utvidgas till att omfatta uteserveringar, lekplatser och andra offentliga platser eftersom dessa ska vara tillgängliga för alla. Förslaget från har stöd i en opinionsundersökning bland 1 025 personer: 8 av 10 tycker att offentliga entréer borde vara rökfria, 7 av 10 tyckte detsamma om hållplatser och 6 av 10 om uteserveringar. Detta är ett omdiskuterat ämne som dock inte är helt nytt eftersom rökförbud lyckligtvis infördes på samtliga restauranger och krogar i . I samband med att beslutet om rökförbud i restaurangerna skulle tas fördes heta diskussioner och det fanns personer som trodde att detta skulle vara ett hårt slag mot restaurang- och krogbranschen. vet vi hur det blev. Tvärtemot vad flera trodde har detta gjort branschen mer populär och få personer skulle drömma om att tända en cigarett inne på krogen. Rökning har blivit mindre vanligt, och förbudet kan mycket väl ha bidragit till ett minskat antal rökare. Det är dags att ta ännu ett steg, inte bara för gästerna, utan även för personalen. En rökig uteservering kan innebära ett allvarligt arbetsmiljöproblem och personalen riskerar utsättas för ofrivillig passiv rökning. Likaså kan detta förbud innebära en garant för samtliga restauranggäster att få möjligheten till att sitta vid uteserveringarna och njuta av den friska luften istället för av rök. De som är hårdast drabbade av dagens tillåtande är barnfamiljer och inte minst gäster som har astmabesvär eller liknande. För dessa är det mycket svårt att slippa röken om gästerna vid bordet intill är rökare. Runt 500 personer dör i som följd av passiv rökning. Det är dags att rädda hundratals människors liv och av den anledningen bör gå till mötes genom att införa förbud mot rökning på allmän plats. Det är ett steg som flertalet andra länder redan har tagit och som garanterat kommer att vara till gagn för hela samhället.
mot · H2021098 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta lagstadga att sista förfallodatum är lika med sista betalningsdag. Inkassoföretag, men även vissa företag och organisationer, tillämpar fakturors förfallodatum som detsamma som sista mottagningsdag till sina konton. Då olika företag och organisationer tillämpar lite olika syn på detta riskerar det att skapa förvirring hos konsumenterna med i vissa fall fördyrande, irriterande och onödiga betalningsförelägganden som följd. För att förtydliga och förenkla för konsumenterna bör därför sista förfallodatum göras entydigt med sista betalningsdag för alla faktura-ägare. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021099 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur identitetsstölder effektivare ska beivras. Offentlighetsprincipen är en internationellt sett unik företeelse med både fördelar och nackdelar. Principen medför att medborgarna har tillgång till stora mängder information vilket medför möjligheten till en god demokratisk insyn. Men dessvärre kan öppenheten även leda till att enskilda medborgare drabbas av brott. En av dessa företeelser är identitetsstölder, som enbart drabbade hela 65 000 svenskar. Resultatet av dessa brott är inte bara att handlare eller andra inblandade får problem, utan inte minst att integriteten för drabbade allvarligt kränks. Av den anledningen bör regeringen i samarbete med branschorganisationer och övriga tänkbara remissinstanser skyndsamt tillsätta en utredning om hur denna form av brott bäst kan beivras. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2021100 · 2014-11-07 00:00:00 — Särskild satsning på utbildning av fler specialistsjuksköterskor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma till med förslag till en särskild satsning på att utbilda fler specialistsjuksköterskor. I både och har det avsatts pengar för att råda bot på bristen av specialistsjuksköterskor. Det handlar om bland annat barnmorskor, intensivvårds- och röntgensjuksköterskor med flera andra specialistgrupper. Vården är i stort behov av fler specialistsjuksköterskor. Andelen sjuksköterskor med specialistexamen har minskat , som vården blivit allt mer specialiserad. Incitamenten för sjuksköterskor att vidareutbilda sig är svaga. Dålig löneutveckling efter specialistutbildning samt att sjuksköterskor, till skillnad från läkare, inte har betald vidareutbildning gör att sjuksköterskor drar sig för att specialistutbilda sig. För en allmänsjuksköterska krävs det extra utbildning för att få specialistkompetens. Det krävs alltså en riktad satsning för att den långsiktiga specialistkompetensen inom vården ska kunna garanteras framledes. Det är inte rimligt att regioner och landsting själva ska behöva avsätta medel för detta. Det är också viktigt att samhället sätter värde på sjuksköterskornas arbete och att det ska vara eftersträvansvärt att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska.
mot · H2021102 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla investeringsstödet för installation av solceller. så ges investeringsstöd för installation av solceller, vilket enligt regeringens budgetproposition skall fortgå under kommande . Investeringsstödet uppgår till , vilket tillsammans med elcertifikaten ger en mycket hög subventionsgrad. Ett väsentligt problem gällande solceller är den oregelbundna produktionen i och med att solceller av naturliga skäl är beroende av solljus. Detta medför att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader. Hårdraget kan man säga att flödena av elkraft över nationsgränsen styrs av temperaturen där vi exporterar överkapacitet och importerar el . begränsar man dessutom produktionen genom att man planerar in underhåll, lagrar vatten i magasinen och helt stänger av vissa anläggningar. Detta innebär i praktiken att alla subventionspengar till solkraft är en ren samhällskostnad då vi exporterar ett högre överskott på en marknad som inte betalar för subventionerna. Solceller producerar som bäst och några månader framåt och i princip ingenting årets mörkaste och kallaste månader. Vad detta innebär är att solceller inte kan ersätta någonting annat i energisystemet då vi ändå måste ha kapacitet att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som högst. infaller just när det är som mörkast och kallast. Detta medför att man investerar i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Vill man vara miljövänlig så måste man också vara resurseffektiv. Under andra förhållanden, i andra delar av världen, kan solceller komma till sin rätt. Detta kan till exempel gälla där man har väldigt mycket sol som man använder energin till kylning, alltså att efterfrågan är som störst när solen skiner. I är användande av solceller dock bakvänt för energisystemet som helhet. Regeringen bör med anledning av det ovan anförda ompröva sin politik för utökad kapacitet för solcellsproducerad el och avveckla investeringsstödet.
mot · H2021103 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fasa ut elcertifikatssystemet genom att inte tilldela ytterligare anläggningar elcertifikat. Elcertifikat är en stödform som är tänkt att stimulera så kallade förnyelsebara energislag. Grundproblemet med detta och andra stödsystem är att det snedvrider konkurrensen och stimulerar framförallt intermittenta energislag som inte nödvändigtvis levererar effekt när efterfrågan finns. Med politiska styrmedel har anläggningar kunnat uppföras som i grunden inte kan bära sina egna kostnader och som dessutom har skapat överutbud på marknaden som det har saknats efterfrågan för. Subventionerna och stödsystemen har lett till en självkvävande marknad där man får svårt att få lönsamhet i investeringar och renoveringar av befintliga produktionsanläggningar. Även det så kallade förnybara drabbas av detta och vi har redan nu fått se vindkraftsparker som rivs , då subventionerna är tillräckliga. Vill vi gå mot en fungerande elmarknad behöver vi sanera marknaden från konkurrenssnedvridande stöd. Elcertifikatssystemet bör därför fasas ut genom att nya investeringar inte ska tilldelas elcertifikat.