ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021006 · 2014-11-06 00:00:00 — Straffskärpning vid användande av otillåtna båtbottenfärger tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om användning av giftig bottenfärg och om det eventuellt finns behov av skärpta straff för att komma till rätta med detta miljöhot. Bottenfärger används för att motverka påväxt på skrovet av vattenlevande organismer. Denna påväxt ökar friktionen och sänker hastigheten på fartyget. Färgen verkar genom att släppa ifrån sig ämnen som förhindrar olika organismer från att få fäste. Dessa giftiga ämnen sprids dock i den miljön och kan på så sätt orsaka skador på hela ekosystem. Det finns för vissa ämnen dokumenterade skadliga effekter från bakterier och mikroalger till fiskar och däggdjur. används bland annat kopparbaserade färger som man vet har påverkan på enskilda arter men påverkan på större ekosystem uppges i angivet material ännu vara okänt. Det uppges finnas ett fungerande regelverk men efterlevnaden antas vara tveksam då man fortfarande hittar bekämpningsmedel från bottenfärger som är förbjudna att använda i . anges vara ett särskilt känsligt havsområde på grund av sin låga artdiversitet, och för samt insjöarna finns inga godkända båtbottenfärger. Eftersom efterlevnaden uppges vara bristfällig när det gäller respekten för gällande regelverk angående båtbottenfärger bör en översyn göras av lagstiftningen på området. En skärpning av påföljden för den som inte följer lagstiftningen kan vara nödvändig för att komma till rätta med detta miljöhot.
mot · H2021007 · 2014-11-06 00:00:00 — Effektivare persontransport med /h på motorväg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en eventuell hastighetshöjning på motorväg /h. På svenska motorvägar har hastighetsgränsen /h varit rådande. har man dock provat att tillåta /h på flera motorvägar. I flera europeiska länder råder hastighetsgränsen /h, något som många människor även önskar som gräns i på våra motorvägar. Effektiva persontransporter är eftersträvansvärt och att ha hastighetsgränser som har en bred folklig acceptans är också eftersträvansvärt, ur demokratihänseende. Rimligt vore därför att man på prov inför en hastighetsgräns /h på en eller ett par sträckor för att utvärdera effekterna av en hastighetsgränshöjning, förslagsvis . Skulle effekterna därefter visa sig positiva, eller i vart fall ej negativa, ur trafiksäkerhetshänseende kan man implementera den föreslagna hastighetsgränsen /h på de motorvägar som bedöms vara lämpliga för detta.
mot · H2021009 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa jämställdhetsbonusen. I en undersökning gjord av framkommer att av svenskarna är emot en lagstiftning gällande styrning av uttaget av antalet dagar i föräldraförsäkringen. Siffran är än högre bland dem som själva är i barnafödande ålder. Även andra undersökningar visar ett snarlikt utfall. Egentligen är det ganska självklart att motståndet är så starkt. De allra flesta familjer och föräldrar upplever sannolikt att man själv vet bäst hur den egna familjens behov och förutsättningar ser ut. Pekpinnar och ekonomisk styrning från staten uppfattas rimligen, med all rätt, som en form av statlig paternalism och ett omyndigförklarande av föräldrar. Trots detta har alliansregeringen infört en s.k. jämställdhetsbonus, vilken är ett verktyg för att genom statlig omfördelning styra hur svenska föräldrar fördelar tiden med sina barn. Ju mer av föräldrarnas tid som spenderas med barnen i enlighet med statens önskemål, desto mer pengar får man tillbaka av staten. De som inte kan eller vill fördela tiden med sina barn så som staten önskar bestraffas genom lägre ersättning som dessa genom skatt bekostar den extra ersättningsbonus som betalas ut till familjer som staten anser har en korrekt tidsfördelning med sina barn. Strikt retoriskt låter jämställdhetsbonus kanske mindre extremt än kvotering av försäkringen i fråga, vilket möjligen är en del av förklaringen till varför styrningen mött så pass litet motstånd i de borgerliga och liberala leden, men i praktiken är det ingen större skillnad mellan kvotering och bonus. Resultatet är närmast identiskt: Föräldrar som lever enligt de ideologiska ramar lagstiftaren har satt upp får mer pengar i plånboken medan föräldrar som vill ordna sin och sina barns vardag på annat vis får betala kalaset. Staten ska inte detaljstyra hur svenska småbarnsföräldrar fördelar tiden med sina barn och jämställdhetsbonusen ska därför avskaffas.
mot · H2021010 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka antalet dubbeldagar i föräldraförsäkringen . Enligt nuvarande regelverk kan föräldrarna ta ut föräldrapenning för samma dagar. Dock är det endast tillåtet med 30 sådana dagar och de kan heller inte tas av de som är reserverade för de enskilda föräldrarna. Vi menar att antalet dubbeldagar bör ökas till 60 då dessa, speciellt under barnets första tid efter förlossningen, kan underlätta för de kvinnor som efter en lång och komplicerad graviditet och förlossning behöver för att återhämta sig innan föräldraförsäkringen åläggs endast den ena föräldern. Däremot är det helt upp till föräldrarna att avgöra om dessa dubbeldagar ska utnyttjas och i vilken grad. Likaså bör nuvarande regelverk ändras så att även de reserverade dagarna ska få användas som dubbeldagar. Alla familjer är unika. Vissa välkomnade när de inrättades , medan andra inte hade någon användning för dem. familjepolitik syftar till att möjliggöra en hög grad av valfrihet, där en fördubbling av antalet dubbeldagar är ett av stegen. Det ovan anförda bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · H2021011 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa per familj med barn i förskolan. I har de flesta rätt till fem veckors semester. Långtifrån alla tar ut samtliga semesterdagar i en följd. Ett problem som uppstår för vissa familjer är att förskolorna ofta stänger sin verksamhet under en del av sommaren. Exakt hur många veckor de är stängda varierar från kommun till kommun. Det kan i vissa kommuner röra sig om två eller , i andra kommuner fem eller . Som ersättning för detta erbjuds många att , om föräldrarna måste arbeta , lämna barnen på jouröppna förskolor. Dessa samlar ihop barn från olika förskolor, barn vars gemensamma nämnare är att de inte kan vara hemma. Många föräldrar känner oro för att lämna bort sina barn till andra som de inte har träffat. Jouröppna förskolor kan ha en blandning av några ordinarie lärare från olika förskolor samt sommarvikarier. Som ett resultat av detta väljer ibland familjer att inte lämna sina barn där, utan delar upp sin semester för att täcka upp alla veckor den ordinarie förskolan är stängd. Om man utgår ifrån ett exempel (som är ganska vanligt förekommande) att två föräldrar ska dela upp sina semestrar för att kunna låta barnen vara hemma alla som dagiset är stängt, innebär detta att de endast får en semestervecka tillsammans som familj (antaget att båda föräldrarna tar ut var). Med anledning av detta bör det därför inrättas ”förskoledagar”. Med detta menas att en förälder från varje hushåll med barn i åldern , får en laglig rätt att ta ut fem obetalda dagars tjänstledighet då förskolan är stängd för sommaren. Detta skulle i exemplet ovan innebära att familjen får tillsammans istället för bara en. Detta handlar dock inte om att införa mer sedvanlig semester, utan en helt frivillig möjlighet för familjerna att kunna spendera mer tid med varandra. Detta är även ett enkelt och ekonomiskt rimligt förslag. Enligt skulle förslaget innebära att skatteintäkterna minskar med , förutsatt att samtliga barnfamiljer utnyttjar möjligheten fullt ut. Sannolikt är det dock långtifrån alla som har möjlighet eller behov av förskoledagar varför intäktsminskningen kan förväntas bli betydligt lägre. Sammanfattningsvis vill vi följaktligen att ska ge regeringen till känna som sin mening att det bör inrättas per barnfamilj.
mot · H2021012 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra kontaktdagar. Kontaktdagar är en möjlighet för föräldrar att med statligt stöd kunna spendera tid med sina barn på skolan och/eller fritidshemmet. Detta system har under begränsade perioder funnits tidigare i , senast . Vad som finns kvar av kontaktdagar är att föräldrar till barn som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har rätt till ersättning i form av tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar. Detta system berörs dock inte av förslaget. Vi menar att de allmänna kontaktdagarna bör återinföras, vilket skulle innebära att varje förälder får rätt och barn i åldern , med en ersättning baserat på SGI. Syftet med att återinföra dessa är helt enkelt att underlätta för föräldrarna när barnen exempelvis ska skolas in, byta klass eller tillfälligt behöver stöd av en förälder. För många barn kan det också vara ett viktigt stöd att ha sin mamma eller pappa med sig vid en speciell dag. De dagar som inte tas ut förfaller i förslaget och kan inte sparas till efterföljande år. Enligt beräknas de offentliga kostnaderna för detta till , för att därefter stiga till 2017 (givet att föräldrar kommer ta ut lika många kontaktdagar per barn som vid tidigare tillfällen då detta varit möjligt). Av dessa skäl menar vi att bör tillkännage för regeringen som sin mening att kontaktdagarna ska återinföras.
mot · H2021013 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föräldraledigheten ska delas upp enligt föräldrarnas egen önskan. I har föräldrar rätt att vara helt lediga från barnets födelse fram till att barnet är . Dessa delas mellan föräldrarna, varav är reserverade för den enskilda föräldern. Vi menar att det är fel att kvotera föräldradagarna, istället bör det vara upp till berörd familj att fördela dem i enlighet med varje enskild familjs unika och högst privata önskemål. Rent allmänt är det vanskligt att använda vårt gemensamma och fortfarande i hög grad omtyckta välfärdssystem för att bedriva ideologiskt betingad styrning av medborgarnas livsval. Politiska pekpinnar som sträcker sig ända i familjernas egna hem och vardag är illa omtyckta av det stora flertalet medborgare och den typ av klåfingrighet som kvotering av uttaget av föräldraförsäkringen är riskerar att sänka förtroendet för hela vårt välfärdssystem. Det är hög tid att vi låter familjer själva få disponera tiden med varandra utan statlig inblandning.
mot · H2021014 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att all myndighetsutövning ska vara neutral och att uniformerna därmed ska vara helt fria från såväl religiösa som politiska markörer. I står inskrivet att religiös huvudbonad i form av huvudduk, kippa eller turban får bäras till uniform. Beslutet har tillkommit efter överläggningar med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Vi kunde exempelvis ta del av nyheten att en designer då hade fått i uppdrag att designa det man kallar ”den nya polisslöjan”. beslut är anmärkningsvärt. Vi ser det som en självklarhet att all myndighetsutövning – inte minst polis och militär med sitt våldsmonopol – ska vara neutral och att uniformerna därför ska vara helt fria från såväl religiösa som politiska markörer. Att tillåta religiösa symboler till polisuniformen kommer med stor sannolikhet att påverka förtroendet för poliskåren mycket negativt, inte minst då man öppnar upp för en poliskår där enskilda polisers neutralitet kraftigt kommer att kunna ifrågasättas bara genom en titt på deras uniform. Att till polisuniformen tillåta bärandet av muslimsk slöja, en symbol som symboliserar såväl religiös underkastelse som uppdelning mellan män och kvinnor, är dessutom häpnadsväckande och torde strida mot allt som vårt demokratiska och sekulära samhälle står för. beslut väcker dessutom en rad frågor. Hur ska exempelvis en medborgare kunna vara säker på att en polis som bär symboler av detta slag verkligen är neutral i sin tjänsteutövning? Hur ska den som exempelvis flytt undan muslimskt förtryck någonsin kunna få förtroende för en polis som till sin uniform bär en symbol som symboliserar allt det man tvingats fly ifrån? Vad händer den polis som tar på sig en judisk kippa och ger sig in i någon av våra invandrartäta förorter som präglas av muslimska invandrare? Frågan rymmer dessutom ett rättviseperspektiv. Om man möjliggör för vissa grupper att bära religiösa symboler till polisuniformen, måste i rättvisans namn även andra religiösa grupper få samma rättigheter. I förlängningen öppnar det även upp för politiska grupper att ställa liknande krav. Allt annat vore diskriminerande. I vårt grannland har man valt att gå en helt annan väg. valde den dåvarande norska kulturministern att tydligt säga nej till ett förslag om att få bära religiösa symboler till den norska polisuniformen. Det är en åsikt som för övrigt delas av samtliga partier i . Huvudargumentet är att offentliga instanser ska vara neutrala i sin utövning. Just neutraliteten betonades när det norska polisförbundets ordförande i klargjorde att det ska finnas ”en polis och en uniform”. Bolstad betonade också vikten av trovärdighet och att polisuniformen inte ska väcka anstöt. beslut är därför mycket problematiskt och vi ser det som en självklarhet att all myndighetsutövning ska vara neutral och uniformerna därmed helt fria från såväl religiösa som politiska markörer.
mot · H2021016 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sekretess. Läkemedelsmissbruket sätter spår i privatliv och samhälle och är ett problem som finns i alla samhällsgrupper. Problematiken kryper allt längre ner i åldrarna. Vi har cancerpatienter som säljer Fenatyl och alltfler av våra tonåringar går på Ritalina och Concerta. Vem som helst med missbruksproblem och med stor vana att manipulera kan gå till en läkare; villiga läkares namn sprids via pm på Flashback, och gör att missbrukare vet vem man ska gå till och hur mycket det kostar. Det finns inget som hindrar läkare att skriva ut hundratals tabletter till samma person, trots ordination om exempelvis en tablett – stora förskrivningar som hittar till den svarta marknaden. Det system vi har gör att man dels som patient kan missbruka genom att gå till flera läkare som har rykte om sig att vilja skriva ut, dels kan utnyttja det som en affärsmodell för langning. Den legala förskrivningen konkurrerar med de illegala. Subutex t.ex. har skapat en helt ny marknad för illegala droger. Lokalt i har priserna slagit igenom så stort att priserna på heroin har pressats ner till rekordlåga nivåer. Patienten skyddas av sekretessen som gör det möjligt att gå runt till flera läkare för att få tabletter utskrivna. Jag tror att en stor del av dessa problem skulle kunna beivras om varje läkare, varje gång han skriver ut medicin, hade uppgifter om alla andra mediciner som en patient tar. Är det rimligt att en läkare skriver ut 300 dödliga doser morfin under en månad? Är det rimligt att en läkare har sitt huvudsakliga patientunderlag enbart från personer som vill ha smärtstillande, sömntabletter, Benzo osv? Jag föreslår att en patients journal ska vara tillgänglig för varje läkare som behandlar patienten. Övriga fördelar med minskad sekretess är att läkare lättare kan kontrollera att patienter med stort vårdbehov får rätt mediciner och en bättre kombination av läkemedel. Om inte annat skulle vi kunna spåra läkare som skriver ut för mycket, till skillnad från , där skuldfrågan är svår att avgöra.
mot · H2021017 · 2014-11-06 00:00:00 — Utredningsgrupp för personer med adhd och Aspergers syndrom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredningsgrupp för förtidspensioneringar av personer med adhd och Aspergers syndrom utifrån motionens intentioner. Den andel människor i vårt land som diagnostiserats med bl.a. adhd, autism och asperger har ökat i en omfattande skala . Företeelsen är problematisk då många som exempelvis uppvisar symptom på adhd inte alltid har detta funktionshinder. I vissa fall kan liknande symptom uppvisas utifrån dysfunktionella hem – och skolmiljöer, stress och exempelvis hormonell obalans. Det finns mycket som tyder på att det ställs för många falska positiva diagnoser som en enkel och snabb väg till förklaringsmodell. Som exempel kan nämnas att skolan, utifrån resursbrist och svåra ledningsproblem, kräver en medicinsk diagnos för att överhuvudtaget erbjuda elever hjälp. Med anledning av den uppseendeväckande ökningen av dessa funktionshinder har flera börjat ifrågasätta adhd-diagnoser och autismspektrumtillstånd. Professioner inom vården är oense gällande överdiagnostisering i det man gör gällande ett behov av mer forskning och vetenskapliga studier för mer säkra bedömningar. Alltfler tvekar även att diagnoserna i så hög grad ställts korrekt och att man får rätt vård överallt i landet. Mot denna bakgrund finns anledning att begrunda förekomsten av en fördubbling kring andelen unga mellan som försatts i förtidspension jämfört , detta enligt uppgifter från Svd , där det även anges att orsaken egentligen ska vara att den aktuella gruppen är arbetslös. Denna anmärkningsvärda åtgärd bidrar direkt till att stigmatisera en stor grupp människor som i många fall är arbetsdugliga. Förtidspensioneringar av unga personer inte bara passiviserar utan hindrar även till att känna delaktighet och värde i samhället. Både samhället och individen förlorar på utanförskap och i många fall kan detta medverka till eventuella destruktiva livsmönster. Jag ser därför det nödvändigt att tillsätter en utredningsgrupp som får till uppgift att gå igenom alla förtidspensioneringar som gjorts med adhd, autism och asperger som formell grund. Syftet med utredningen är att klarlägga om gjort rätt bedömning utifrån handlingarna i det aktuella fallet i första hand, och i andra hand, med hjälp av diagnostisk expertis, gå igenom de journaler som kan ge vägledning om diagnosen är vederhäftig.
mot · H2021019 · 2014-11-06 00:00:00 — Rättshjälp för sökande till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda kostnaderna för rättshjälp för sökande till . är en statlig myndighet som grundades av de rödgröna och tidigare regering för att pröva om ersättning ska utbetalas till personer som varit vanvårdade . Denna nämnd har inte fungerat så som den tidigare önskat och de sökande har därför lurats till en gottgörelse av samhället som inte varit något värd. Det torde i efterhand, med facit i hand, vara uppenbart att den tidigare regeringen inte haft ärliga uppsåt när det gäller att ersätta livslånga skador samhället åsamkat de barn som är vuxna. Om man bortser från den bristande kompetens som på ett allvarligt sätt tycks råda i den nämnd som regeringen tidigare handplockat, har nämnden även ägnat sig åt en del juridiska tveksamheter för att kunna avslå ersättning i den mängd man gjort. Som exempel kan nämnas att många sökande nekas till att komma till muntlig förhandling, diverse andra tvivelaktiga juridiska kullerbyttor samt att sökande nekas överklaga (en fråga som troligtvis kommer att prövas i ). Detta visar att man i har en syn på en grupp människor i samhället som ligger i strid med den värdegrund som propagerats. Detta uppenbara faktum stärker inte trovärdigheten av att man kommit längre i insikt än den som rådde vad gäller människovärdet. är ett land som lägger mycket prestige i att internationellt framstå som ett högre medvetande när det gäller medmänsklighet och vill gärna vara ett föregångsland när det gäller humanitet. Det är därför beklagligt att i samband med samhällsvården gör skillnad på folk och folk utifrån den brottsofferkategori man tillhör. Nämligen om när det handlar om civilmål än då samhället är förövare. anser att ett rättssamhälle ska vara lika för alla vad gäller rätt till försvar och rättshjälp till brottsoffer. Vi anser därför att rättshjälp ska kunna ges av det allmänna vid brottsmål där även samhället är förövare. Därmed ökar incitament till en kvalitetsökning kring samhällsvården och en attitydförändring kring olämplig myndighetsutövning.
mot · H2021020 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort skyldigheten för bensinstationer och andra försäljningsställen att tillhandahålla förnybara drivmedel. Förutsättningarna för att kunna bo och verka på svensk landsbygd försämrades när pumplagen trädde i kraft . Att bo på landsbygd innebär att man är beroende av serviceinrättningar som tillhandahåller drivmedel i form av framför allt bensin och diesel, eftersom av alla bilister äger fordon med de drivmedelsegenskaperna. Enligt pumplagen måste du sälja förnybart bränsle, som biogas eller etanol, om din bensinstation har en försäljningsvolym överstigande av bensin och diesel . Många serviceinrättningar har av ekonomiska skäl tvingats lägga ned sin verksamhet då de inte haft råd att installera anläggningar med förnybara drivmedel. Att tillhandahålla förnybara drivmedel är bra för fler och bättre miljöalternativ, men skall inte vara påtvingande genom en lag som avsevärt försvårar för små näringsidkares överlevnad. När dessa lever på marginalen är det ekonomiskt påfrestande att nödgas investera i en biogasanläggning eller etanolpump.
mot · H2021021 · 2014-11-06 00:00:00 — Digitaliserat system för signering och inlämning av motioner tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ett digitaliserat system för att förenkla signering och inlämning av motioner i . Den just nu pågående allmänna motionstiden är en av de mest intensiva arbetsveckorna på riksdagsåret. Upprepade gånger har det framförts (senast i ) hur såväl partikanslier som tjänstemän går på knäna i samband med inlämnandet av de allmänna motionerna. Med hänvisning till det så finns det anledning att vidta åtgärder för att förenkla hela processen så långt det nu är möjligt. En sådan förenkling skulle kunna vara att öppna för ett rent digitalt inlämnande av motionerna. måste en pappersversion av motionen lämnas in för att komplettera den digitala som redan har skickats in via motionssystemet. Den enda rimliga anledningen till att göra så är att man är tvungen att få ledamotens underskrift på motionen innan den går in. Det systemet har dock också en del uppenbara brister och svagheter. Riksdagsledamöter kommer från hela land och är dessutom ofta ute på tjänsteresor. Att samla en hel grupp ledamöter vid ett och samma tillfälle för att underteckna kommittémotioner eller partimotioner kan innebära svåra praktiska problem. Systemet är dessutom inte hållbart eftersom det ändå råder en praxis att det är OK när ledamot inte är på plats att ge fullmakt åt någon annan att underteckna. Om man istället införde ett system med digital underteckning, på samma sätt som det är möjligt att exempelvis underteckna sin deklaration via nätet, så skulle man slippa all denna pappershantering och effektivisera systemet påtagligt. Detta skulle också innebära att tar hänsyn till miljön genom att undvika en stor pappershantering. Därför bör en utredning tillsättas för att ta fram en säker och praktiskt tillämpbar metod för ett digitaliserat system för signering och inlämning av motioner. Detta bör ge regeringen tillkänna.