ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H102XV21 · 2014-01-17 00:00:00 — Undernäring förekommer främst p.g.a. bristande kunskap hos personalen och bristande uppföljning av äldre människors kostvanor. Undernäring förekommer på äldreboenden, men en ännu större utmaning är de äldre med omfattande vård- och omsorgsbehov som bor i sina ordinarie bostäder och har hjälp av en ofta stressad hemtjänst. En granskning av SVT visar att det sällan finns något system för att kontrollera om de äldre verkligen äter den mat de får levererad. anser därför att i större utsträckning måste fokusera på kost och nutrition. Det är viktigt att säkerställa att de äldre får i sig tillräckligt med näring och att nattfastan inte är för lång. Regeringen bör därför ge i uppdrag att kartlägga hur aktivt arbetar med nutritionsfrågorna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör ge Inspektionen för Vård och Omsorg, , i uppdrag att särskilt göra tillsyn över hur arbetar för att äldre med hemtjänst inte ska drabbas av undernäring. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är viktigt med möjligheter att äta tillsammans i matlag eller på serveringar på äldreboenden. Måltiden ska vara en lugn trevlig stund med god mat och möjlighet till samtal. Vi satsar därför på ett matlyft i äldreomsorgen i vårt förslag till statsbudget. Drygt fyra av tio pensionärer upplever att de har problem med mun och tänder. Ännu värre är det kanske att så få vet vilken hjälp de kan få. tandläkarorganisationer och pensionärsorganisationer är överens om att informationen är bristfällig och måste förbättras. anser att alla pensionärer ska erbjudas information om hur åldrandet påverkar munhälsan, sambandet mellan allmän hälsa och munhälsa samt vilka rättigheter de har när det gäller tandvård. Regeringen bör ge lämplig instans i uppdrag att både utforma information om äldres munhälsa och rätt till tandvård och se till att informationen på lämpligt sätt når fram till målgruppen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kunskapen om äldres mun- och tandhälsa måste även öka hos äldreomsorgens personal så att äldre, inte minst inom , kan få hjälp och stöd att sköta sina tänder. Det är en integritetskänslig fråga som måste utföras med både kunskap och finkänslighet. Folktandvården har som uppgift att samverka med t.ex. primärvården och mödravården. Regeringen bör arbeta för att det tas fram nationella riktlinjer för samverkan mellan Folktandvården, primärvården och äldreomsorgen för att öka kunskapen om äldres munhälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102C1 · 2014-01-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:59 Fler bostäder åt unga och studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera vad gäller kommunens ansvar för bostadsbyggande. Regeringens proposition 2013/14:59 om att förändra regler för att underlätta och öka bostadsbyggandet, främst för unga och studerande, är i många stycken ett bra förslag som vi stöder. Detta oaktat att helst vill att översiktsplanerna sker på regional nivå. Vi anser dock att ett sådant följdförslag går utanför ramarna för denna proposition. Därför avser vi inte att lägga förslag på detta i samband med denna proposition. Däremot finns en annan allvarlig brist i detta förslag, vilket vi vill åtgärda. Enligt regeringens proposition ska (PBL) ändras så att kommunerna ska planera och redovisa sitt framtida bostadsbyggande i sin översiktsplan. Den föreslagna skrivningen är sådan att det kan uppfattas som att kommunernas skyldighet enbart är att tillgodose behovet av nya bostäder, utan hänsyn till vad kommuninvånarna och kommunfullmäktige har för vision. Det är inte säkert att alla kommuner enbart vill tjäna rollen som bostadsförsörjare åt tillväxtområden utanför den egna kommunen. Bostadspolitiken måste stå i samklang med vad kommuninvånarna och fullmäktige vill med sin kommun. Därför föreslår vi att regeringen återkommer med en ny skrivning i 2 kap. 3 § 5 och 3 kap. 5 § 5 PBL, med innebörden att både planering och redovisning ska ske i enlighet med kommunens riktlinjer.
mot · H102Fö2 · 2014-01-15 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:54 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antalet ledamöter i Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun) ska utökas så att samtliga partier som är representerade i kan få minst en ledamotsplats var. Svensk signalspaning är en viktig komponent i värnandet av rikets säkerhet, såväl mot yttre hot från främmande makt som mot potentiell terroristverksamhet. All sådan spaning bedrivs dock under en ständig balansakt gentemot värnandet av den enskilda medborgarens integritet. De intensiva diskussioner som följde av införandet av den s.k. FRA-lagen visade att hela ämnesområdet är kontroversiellt och måste behandlas med varsamhet om en verksamhet som denna ska kunna bedrivas med fortsatt förtroende från folket. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun) utövar viss kontroll över hur lagen tillämpas, men denna nämnd lider av en avsaknad av parlamentarisk förankring i och med att det endast är , och som är representerade. Om granskningen av signalspaning ska tas på allvar ska också samtliga partier erbjudas möjligheten att nominera ledamöter till nämnden. Så är fallet när det gäller , och vi bedömer att detta förhållande har ökat förtroendet för nämnden hos samtliga partier i . Vi bedömer också att det har förstärkt allmänhetens tilltro till att nämnden fullgör sitt uppdrag på ett så allsidigt och objektivt sätt som möjligt. Detta trots den sekretess som råder i nämndens verksamhet. Vi anser således att antalet ledamöter i Siun ska utökas så att samtliga partier som är representerade i kan erhålla en ledamotsplats var.
mot · H102Fö4 · 2014-01-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:54 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av Siuns (Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten) uppdrag, sammansättning och befogenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att FRA-lagen bör rivas upp och göras om. avslöjades flera fall av massavlyssning av underrättelsetjänst . I SVT:s avslöjades också att svenska FRA misstänktes ha varit delaktiga och behjälpliga i avlyssningen. I skrivelsen 2013/14:54 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet redogör regeringen för den granskning som gjordes . I skrivelsen finns ingen kritik mot och inga redogörelser för eventuella oegentligheter som kan ha förekommit. Vid en första anblick kan detta se riktigt ut. Men med tanke på avslöjandena väcks frågor angående hur effektiv granskningen är och om FRA-lagen är tillräcklig. har från början varit kritiskt till hur FRA-lagen utformats, och till det kommer frågorna om hur effektiv Siuns granskning är. Vi anser därför att det behövs ett omfattande arbete för att komma till rätta med granskningen och kontrollen av FRA:s verksamhet. Det behöver göras en översyn av Siuns uppdrag, sammansättning och befogenheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Dessutom behövs en omfattande omarbetning av FRA-lagen. Den nuvarande FRA-lagen har gett FRA tillgång till all nättrafik i . gavs endast undantag för militära hot, och FRA hade endast möjlighet att avlyssna signaler som går genom luften. Enligt mening innebar dessa förändringar tydliga steg mot ett övervakningssamhälle. Principen måste vara att massavlyssning utan konkret brottsmisstanke inte ska förekomma. FRA-lagen bör därför rivas upp och göras om. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102Ju6 · 2014-01-07 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:60 Redovisning av användningen av vissa hemliga tvångsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avsaknad av kunskaper om effekter av övervakning i skrivelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omfattningen av skrivelsen bör utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett digitalt system för ärenden om användning av hemliga tvångsmedel. Avsaknad av kunskap om effekter av övervakning Aldrig förr har de brottsbekämpande myndigheternas möjlighet att på hemlig väg övervaka vad enskilda människor gör – eller inte gör – varit så stora som . Aldrig förr har de finansiella resurserna varit så stora som . Trots det ökar inte andelen personuppklarade brott. Någon samlad utvärdering och uppföljning av vilken effekt samtliga hemliga tvångsmedel haft för effektiviteten inom rättsväsendet har aldrig gjorts, inte heller någon analys av om de har lett till att människors vardag och liv i blivit tryggare. Vi anser att den samlade effekten av de hemliga tvångsmedlen i , inte bara de som omfattas av skrivelsen, ska bli föremål för en uppföljning och utvärdering. Den ska undersöka huruvida de hemliga tvångsmedlen varit effektiva i förhållande till uppsatta mål och avsett syfte och i förhållande till det integritetsintrång som skett. Detta anser vi att som sin mening bör ge regeringen till känna. Utökad omfattning av skrivelsen Liksom i tidigare skrivelser saknas i denna skrivelse väsentliga delar av den mest integritetskränkande hemliga övervakningen. Varken den hemliga rumsavlyssningen eller användandet av hemliga tvångsmedel hos omfattas. Detsamma gäller åtgärder för att förhindra vissa allvarliga brott. Regeringen har aviserat att arbete pågår för att en redovisning ska kunna ske av användningen av preventiva tvångsmedel och hemlig rumsavlyssning. Vi välkomnar detta men vidhåller kravet att även användningen inom ska omfattas av skrivelsen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har tidigare använt ett digitalt system för att registrera tillstånd till och användning av hemliga tvångsmedel i sin verksamhet. Systemet används – trots stora nedlagda kostnader – inte längre. Myndigheten har återgått till en hantering av det hemliga tvångsmedelsdiariet. är det betydligt fler myndigheter än som hanterar hemliga tvångsmedel och som därför behöver ha hemliga diarier för detta. Mot bakgrund av detta och det arbete som leds av inom ramen för rådet för rättsväsendets informationsförsörjning anser vi att regeringen bör få i uppdrag att ta fram ett enhetligt, sammanhållet och säkert digitalt system för registrering och uppföljning av användningen av hemliga tvångsmedel hos berörda myndigheter. I arbetet bör det underlag som inkommit till departementet (jfr Ju2013/326/Å) användas. Ett sådant system bör rimligen väsentligen underlätta såväl tillsynsarbetet som det arbete myndigheterna utför för redovisningen till regeringen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H102Ju7 · 2014-01-13 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:63 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om särskild utlänningskontroll ska skärpas så att alla utländska medborgare med kopplingar till islamistiska nätverk eller andra terroristnätverk ska utvisas skyndsamt och ges ett livstidsförbud att återvända. I årets redovisning till av tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll kan vi återigen läsa Säpos bedömning av terrorhotet mot . Varken utländska separatister, vänster- eller högerextrema grupper utgör enligt något konkret terrorhot. Det gör däremot islamisterna. konstaterar att individer inom de våldsbejakande islamistiska miljöerna i fortsatt har haft kontakt med internationella terroristnätverk och stridande grupperingar . Kontakterna rör bland annat rekrytering av svenska medborgare till resor i syfte att delta i terroristrelaterad träning och strid i länder som , , och . menar att dessa terrorresande från påverkas av islamister som utmålar västvärlden som ett legitimt terrormål. Resorna skapar också fler kontakter mellan personer i och islamistiska grupper som utomlands. På grund av dessa två anledningar utgör individer inom de våldsbejakande islamistiska miljöerna som reser till konfliktområden och sedan återvänder till , enligt , det allvarligaste potentiella terrorhotet mot . Trots situationens allvar är regeringen förvånansvärt passiv och verkar näst intill handlingsförlamad. Ett tydligt exempel på detta är lagen om särskild utlänningskontroll som ger regeringen rätt att utvisa terroristanknutna utlänningar. Trots vetskapen om att utlänningar med terrorkopplingar befinner sig i har denna lag endast använts . Med tanke på att hotnivån avseende terrorism i höjdes från lågt till förhöjt hot , och med de muslimska terrorattentaten i och färskt i minnet, föreslår jag att lagen om särskild utlänningskontroll skärps. Samtliga utländska medborgare med kopplingar till islamistiska nätverk eller andra terroristnätverk ska utvisas med omedelbar verkan samt ges ett livslångt återreseförbud. I första hand ska de utvisas till sina ursprungsländer. I andra hand, om det föreligger verkställighetshinder, ska regeringen se till att upprätta avtal med tredjeland dit personer kan utvisas. I sista hand ska personerna hållas i förvar tills de antingen kan utvisas eller, under polisens översyn, självmant lämnar landet. Vidare vill vi se ett lagförslag som gör det möjligt att upphäva medborgarskapet för tidigare utländska medborgare eller svenska medborgare med dubbla medborgarskap, som väljer att åka utomlands för att delta i islamistiska nätverks eller andra terroristnätverks verksamhet trots att de blivit avrådda och varnade innan avresa. Det torde vara en självklarhet att den som trots avrådan och varning väljer att lämna för att strida för exempelvis i också har mist sin rätt att återvända till . På så sätt visar vi med en tydlig markering att våldsbejakande islamister inte är välkomna i .
mot · H102Ju9 · 2014-01-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:68 Förstärkt tillträdesförbud vid idrottsarrangemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om maskeringsförbud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anmälningsplikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt register. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste bereda förslagen i utredning skyndsamt. Ordningsstörningar i samband med idrottsarrangemang, s.k. huliganism, har varit ett ständigt återkommande gissel . Huliganismen drabbar idrotten som sådan och den drabbar alla dem som älskar att gå på idrottsevenemang. För vem vill betala för att gå på fotboll för att se matchen avbruten ? Och vem vill ta med sina barn på en idrottsfest som urartar i slagsmål och förstörelse? presenterade regeringens nationella samordnare mot idrottsvåld, , delbetänkandet Mindre våld för pengarna. I delbetänkandet fanns en diger lista med förslag för att minska det idrottsrelaterade våldet. har i stort sett ingenting hänt, förutom att ytterligare en ny samordnare tillsatts. presenterar regeringen en proposition med förslag till förlängning av tillträdesförbudet, från till tre. Det är långt ifrån tillräckligt. För att tillträdesförbudet ska kunna användas på ett effektivt sätt krävs ett nationellt register. Vi vill dessutom se ett förslag om maskeringsförbud och anmälningsplikt. Anmälningsplikt skulle hålla bråkstakarna borta från arenorna och omgivningarna. En annan oroande tendens som förre samordnaren pekade på är problemet med kriminell infiltration i idrottsklubbar. Vad gör regeringen åt den utvecklingen? Inte heller på detta område finns det något förslag. Det är nu viktigt att regeringen går vidare med de förslag som utredning tagit fram. Mycket kunde ha gjorts tidigare. Tyvärr har regeringen inte visat tillräckligt intresse. Arhe Hamednaca (S)
mot · H102K13 · 2014-01-16 00:00:00 — med anledning av framst. 2013/14:RS1 Tidningen Riksdag och Departement avslår riksdagsstyrelsens förslag att ska upphöra att ge ut tidningen och Departement. Tidningen och Departement har fyllt och fyller alltjämt en viktig demokratisk funktion. En central del i en demokrati och i det demokratiska samtalet är att de beslut som fattas i parlamenten granskas, analyseras och rapporteras om. Det är av stor vikt att landets medborgare har tillgång till opartisk, korrekt och tillförlitlig information om arbete och beslut, varigenom deras möjlighet till delaktighet i samhällslivet och den demokratiska beslutsprocessen främjas. I det avseendet spelar Tidningen en mycket viktig roll. Även för förtroendevalda och tjänstemän inom kommuner, landsting och myndigheter fyller tidningen med sin initierade samhällsbevakning en viktig funktion. Tidningens stora förtjänst ligger både i att den på ett självständigt sätt granskar och analyserar och departementens arbete och att den lämnar en samlad information som på ett lättöverskådligt sätt speglar beslutsfattandet i , regeringen och inom EU. Tidningen är ett utmärkt exempel på hur fristående och självständig en myndighetstidning kan vara och har bl.a. lyft fram nyheter som ingen annan har hittat eller belyst. Även om medielandskapet och medievanorna har förändrats sedan tidningens tillkomst , så finns det ingen motsvarighet till tidningen bland dagens medieutbud. Som riksdagsstyrelsen framhåller i sin framställan går det mycket riktigt att få tillgång till och hitta information om såväl och regeringens arbete som enskilda beslut genom besök på olika webbplatser. Det alternativet kan dock inte ersätta den heltäckande och samlade information som Riksdag & Departement erbjuder eller den granskning och analys av beslut och departementens arbete som tidningen står för. En nedläggning av tidningen skulle således innebära en minskad insyn och att det blir svårare för medborgarna att ta del av vad som händer i landets högsta beslutande parlamentariska församling och i departementen. Det bör även framhållas att Riksdag & Departements roll och funktion har blivit allt viktigare i takt med att kvalitetsjournalistiken utarmas som följd av bl.a. dagspressens ekonomiska problem. Riksdag och Departement intar därmed en särställning som anser ska värnas. bör därmed avslå riksdagsstyrelsens förslag om att ska upphöra att ge ut tidningen och Departement. Detta bör besluta. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H102N5 · 2014-01-16 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:55 om statens främjandeinsatser för export tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de statliga främjandeinsatserna för export ska anpassas till de små och medelstora företagens behov och efterfrågan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samordna och tydliggöra de statliga aktörernas uppdrag på området så att stöden kompletterar varandra och ger ett samlat utbud som når ut till företagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa upp de statliga aktörernas resultat av samverkan, samarbete och aktörsspecifika insatser. är ett exportberoende land. Exporten står för närmare halva årliga bruttonationalprodukt och är viktig för svensk sysselsättning. Den globala konkurrensen ökar och många länder ökar sina insatser för att hjälpa företag att etablera sig och sina varor och tjänster utanför sitt land. Stöd för att attrahera investeringar till landet utvecklas också ständigt. Det svenska export- och investeringsfrämjandet måste ligga i topp för att inte hamna på efterkälken. har granskat de svenska exportfrämjande insatserna. konstaterar att insatserna inte träffar och regeringens uttalade mål med exportfrämjandet. Målgruppen för stödet, de små och medelstora företagen, har låg kännedom om utbudet och aktörerna inom det exportfrämjande området. Insatserna uppfattas som alltför trubbiga och inte anpassade efter företagens behov. Statens insatser för att främja företagens förmåga till export är inte koordinerade och förutsättningarna för samverkan bristfällig. Insatsernas samhällsekonomiska effekter och resultat följs inte upp och rapporteringen till regering och riksdag grundar sig på ett onyanserat urval av enbart lyckade insatser. Det föranleder att lämna ett flertal rekommendationer till regeringen och de statliga aktörerna. I regeringens skrivelse till över ifrågasätter regeringen metod och slutsatser istället för att fokusera på hur befintlig verksamhet kan göras bättre. är inte den enda som framfört brister i statens exportfrämjande verksamhet. Jag anser det är angeläget att riksdag betonar vikten av ett väl fungerande offentligt stöd som främjar de små och medelstora företagens möjligheter att öka svensk export. Stödet ska vara anpassat till företagens behov och möta företagens efterfrågan. De olika statliga aktörernas ansvarsområde behöver tydliggöras så att de kompletterar varandra och ger ett samlat och tydligt utbud av insatser. Samverkan mellan de statliga aktörerna ska ses som en självklarhet och följas upp. Företag som initialt vänt sig till fel aktör ska få hjälp att hitta till rätt. Där samverkan mellan olika aktörers stöd tillför mervärde ska det vara naturligt och finnas strukturer för samarbete och samverkan. De exportfrämjande aktörernas insatser behöver regelbundet följas upp genom kvalificerade utvärderingar av resultat och effekter.
mot · H102Sf9 · 2014-01-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:52 rekommendation om nationellt socialt grundskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en grundtrygghet i socialförsäkringssystemen som omfattar alla vid arbetslöshet eller sjukdom. har tagit del av regeringens skrivelse och bedömningen att rekommendation nr 202 om nationellt socialt grundskydd inte föranleder några åtgärder. delar inte regeringens bedömning. Vi menar i stället att rekommendationen ska ses som en uppmaning att se över de nationella trygghetssystemen och justera dessa i enlighet med rekommendation. Vi menar att rekommendationen är ett stort och viktigt steg framåt för att skapa social hållbarhet, jämlikhet och jämställdhet i de sociala trygghetssystemen. menar i likhet med att rätt utformade sociala trygghetssystem är av största vikt både för att bekämpa fattigdom och minska inkomstklyftor. vid makten har inkomstklyftorna ökat – mellan kvinnor och män och mellan dem med låga inkomster och dem med höga. ser med oro på den dramatiska ökningen av den andel av arbetskraften i som inte omfattas av arbetslöshetsförsäkringen – endast en av tio arbetslösa får ersättning från a-kassan – och utvecklingen att allt fler inte får någon ersättning alls från sjukförsäkringen när de är sjuka. vill införa ett nytt system – arbetslivstrygghet – som kombinerar en inkomstförsäkring med en gemensam grundtrygghet åt alla som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller arbetslöshet.