mot · H2023002 · 2014-11-11 00:00:00 — 9.8 Trygg energiförsörjning är viktig för jobben Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en trygg elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Alliansens energiöverenskommelse ligger fast. Den skapar långsiktighet om vår inriktning och syftar till att ge trygg energiförsörjning med god konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser. har andelen förnybar energi ökat med och vi är det land i EU som har högst andel förnybar energi. Alliansregeringen tillsatte också en översyn av hur elintensiv tjänsteindustri, till exempel serverhallar, ska kunna få skattemässigt bättre villkor inom ramen för fortsatt goda villkor för basindustrin. Vi står fast vid Alliansens energiöverenskommelse, som ger konsumenter och industri en trygg energiförsörjning, ekologisk hållbarhet och god konkurrenskraft. Vi säger också nej till regeringens höjning av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. fortsatt långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Alliansen anser att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva företag. Staten är dock en stor företagsägare, och kommer så att förbli . Det ställer höga krav på tydliga principer. De statliga bolagen bör drivas långsiktigt och ansvarsfullt och, där bolaget verkar på en konkurrensutsatt marknad, enligt marknadsmässiga krav för att säkerställa en effektiv konkurrens. Statens roll som lagstiftare och ägare bör hållas isär och skötas på ett professionellt sätt. De statliga bolagen ska präglas av öppenhet och föredömlighet samt vara föregångare avseende hållbarhetsfrågor som till exempel jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande. Vissa statliga företag har ett särskilt samhällsuppdrag. Det är viktigt att dessa tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet. Regeringens styrning av de statliga bolagen ska ske inom de ramar som fastställt. Vi förutsätter att regeringen förankrar förändringar i exempelvis ägardirektiv och bolagsordning i för att säkra långsiktighet och insyn. Alliansen vill se en fortsatt utveckling av förvaltningen av de statligt ägda bolagen. Om förändringar av det statliga ägandet leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice bör staten minska eller avveckla sitt ägande. Exempelvis gäller detta bolag som och TeliaSonera. Eventuella försäljningsintäkter ska användas för att minska statsskulden. Det är dock inte aktuellt med försäljning av , eller nordiska verksamhet. Detaljmonopolet för alkohol ska värnas och Systembolaget behållas i statlig ägo. Alliansen vill emellertid under innevarande mandatperiod gå vidare med försäljning av utomnordiska verksamheter. Högsta prioritet är att sälja den CO2-tunga kolkraftverksamheten i . 10 Utbildning bygger starkt Utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. För elevernas skull men också för jobben, välfärden och sammanhållningen. Föräldrarna ska veta att när barnen kommer hem från skolan har de lärt sig något nytt i en trygg miljö. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som var och en behöver för att nå kunskapsmålen och växa utifrån sina egna förutsättningar. Skolan ska också ge bildning och lära för livet – inte bara arbetslivet. Oavsett bakgrund eller var du går i skolan. Så ges alla barn en bra start i livet. Alliansen vill fortsätta arbetet för mer kunskap i skolan. Målet är att bör ligga på topp-tio i PISA-mätningarna. Satsningarna i regeringens budgetproposition på skolans område överensstämmer i stort med Alliansens politik. Det finns därmed en bred enighet i kring att göra ekonomiska satsningar på skolan. Det finns dock förslag i budgeten som signalerar en ny riktning som bryter mot Alliansens fokus på kunskap i skolan. Regeringen öppnar till exempel upp för att minska antalet nationella prov genom att göra dem frivilliga. De nationella proven är en viktig kontrollstation, i huvudsak för att säkerställa att alla elever når kunskapsmålen i enlighet med läroplanen, men även för att garantera likvärdigheten i utbildningsväsendet. En förändring av riktlinjerna mot frivilliga nationella prov går emot kunskapslinjen i svensk skola. Regeringen föreslår även att införa obligatoriskt gymnasium och göra högskolebehörighet obligatoriskt även på praktiska utbildningar. Vi tror inte att det går att lagstifta fram motivation och menar att detta skulle riskera att öka utslagningen i den svenska gymnasieskolan. Det är också olyckligt att regeringen avvisar Alliansens förslag om 10-årig grundskola, som bl.a. syftar till att ge även de yngsta eleverna rätt till stöd och stimulans för att lära sig skriva, läsa och räkna. Det är också beklagligt att regeringen inte delar Alliansens vilja att införa betyg från årskurs 4. Det är dock bra att regeringen har anammat Alliansens förslag om att införa ett nytt kunskapsmål under det första skolåret. Regeringen slår fast i budgeten att man ska hedra friskoleöverenskommelsen, men aviserar en utredning för att öka detaljstyrningen av friskolorna, samt ge kommunerna veto mot nya friskolor. Det är ett tydligt brott mot friskoleöverenskommelsen. Alliansen värnar det fria skolvalet och anser att elever och föräldrar ska ha rätt att välja och att innebörden i friskoleöverenskommelsen fortsatt ska gälla. Vi säger nej till de begränsningar som regeringen föreslår och vill istället stärka kvaliteten i alla skolor. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att man vill lägga ned de . Instituten spelar en stor och viktig roll för svensk forskning om och har en central roll i svensk humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Alliansen vill att stödet ska vara kvar. Regeringen vill även lägga ner forskningsprogrammet för finansmarknadsforskning, vilket vore högst olyckligt bl.a. med tanke på stora finansiella sektor och den turbulens på finansmarknaderna som funnits . Alliansen vill att forskningsprogrammet får fortsätta. Alliansen säger också nej till regeringens neddragning på SIEPS. 10.1 Mer kunskap i skolan Resultaten i den svenska skolan har sjunkit . Alliansen tar detta på stort allvar. Alliansregeringen bedrev ett långsiktigt reformarbete för att vända utvecklingen i skolan. En ansvarsfull ekonomisk politik har gjort att vi har kunnat satsa på skolan. Svenska elever har fått mer undervisningstid, de skickligaste lärarna har fått rejält högre lön och omfattande satsningar på kompetensutveckling för lärare har genomförts. och tydligare kunskapsmål och kunskapsuppföljning, satsningar på lärare och speciallärare, öronmärkta satsningar till skolor med stora utmaningar har varit andra viktiga delar i att lägga grunden för bättre resultat. i skolan läggs grunden för hur eleverna klarar sig igenom . Behov av hjälp och stöd behöver upptäckas och mötas . På så sätt undviker vi att de elever som har svårt att läsa och skriva halkar efter och får växande problem. Genom ett särskilt lågstadielyft vill Alliansen ge eleverna mer tid med skickliga lärare. Det kan t.ex. handla om mindre undervisningsgrupper, ökad lärartäthet och fler speciallärare. Hur detta utformas ska bestämmas utifrån lokala behov. Det är bra att regeringen i stort har anslutit sig till Alliansens satsningar på lågstadiet. satsningar på fler utbildade lärare, satsningar på fler karriärtjänster i skolan–särskilda satsningar görs i utanförskapsområden, satsningar på fler speciallärare, minskad klasstorlek i lågstadiet, satsningar på ett fortsatt mattelyft, satsningar på ett fortsatt läslyft. För att alla elever ska kunna få hjälp tidigt och få goda förutsättningar att nå målen bör bli tioårig och skolstart ske , genom att förskoleklassen görs om till en ny årskurs 1 i . införande av en tioårig grundskola så att också de yngsta eleverna får rätt till stöd och stimulans för att lära sig skriva, läsa och räkna, införande av fler matematiklektioner i högstadiet, en utökning av undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i , vilket motsvarar en ökning av idrottsämnet . För att kunna hjälpa elever på rätt sätt måste elevernas kunskapsutveckling följas upp tidigt så att rätt typ av stöd kan ges. Betyg är ett verktyg för att tydligt ange hur elever ligger till och sänder viktiga signaler om stödbehov. Med betyg ökar också skolans fokus på kunskapsresultaten. att det redan under första skolåret slås fast ett nytt kunskapsmål i att läsa och förstå enklare texter samt att det införs ett obligatoriskt bedömningsstöd i att läsa, skriva och räkna, att betyg införs från årskurs 4. Elever som anlänt till efter skolstarten har särskilda utmaningar i att lära sig svenska som de snabbare än övriga elever behöver ta till sig undervisningen för att nå skolans kunskapsmål. Alliansregeringen satsade på mer undervisningstid för dessa elever och ser behovet av fortsatta insatser för att stärka möjligheterna att snabbt komma in i det svenska samhället. att undervisningstiden i svenska utökas för nyanlända elever och andra elever med liknande behov, åtgärder för att säkerställa att nyanlända elevers kunskaper bedöms skyndsamt och att de snabbt får en placering i lämplig årskurs och undervisningsgrupp, ett förtydligande av regelverket kring förberedelseklasser, bland annat för att undvika att eleverna blir kvar för länge i dessa, för att på så sätt öka möjligheterna för nyanlända att få fokusera mer på ämnet svenska. Som ett led i att höja resultaten i skolan och för att eleverna ska få större möjligheter till undervisning och inlärning behövs mer tid i olika ämnen. För de elever som gått igenom utan att uppnå behörighet till gymnasieskolan behövs mer undervisning för att hämta in nödvändiga kunskaper. Några behöver ännu mer tid och stöd för att nå kunskapsmålen. att det införs obligatorisk läxhjälp, det vill säga en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever, för att alla elever ska få goda förutsättningar att lyckas, att det införs en skyldighet för huvudmännen att erbjuda sommarskola för elever i årskurs åtta och nio som riskerar att inte nå gymnasiebehörighet, en förlängning av skolplikten med för elever i nuvarande årskurs nio som inte når gymnasiebehörighet. 10.2 Rätt att välja skola – skärpt kvalitetskontroll Friskolereformen är en av de viktiga valfrihetsreformer som ökat möjligheten för den enskilde att påverka. För lärare och rektorer har den inneburit nya möjligheter att förverkliga sina pedagogiska ambitioner och ökat utbudet av arbetsgivare. Vi slår vakt om alla föräldrars möjlighet att välja skola till sitt barn. Det ska inte bara vara de som har råd att flytta till ett boende nära den skola man tror är bäst för sitt barn som ska ha denna möjlighet. Det fria skolvalet är mycket uppskattat av elever och föräldrar. Det ger inflytande över det egna barnets skolgång. Barn är olika och har olika behov. Föräldrar måste därför ha möjlighet att välja bort en skola som man inte är nöjd med eller där deras barn kanske inte trivs. I så hög utsträckning som möjligt ska lika villkor och samma höga krav gälla för alla skolor, oavsett driftsform. Det finns framgångsrika skolor som trots stora utmaningar lyckas med sitt kunskapsuppdrag. Men det finns också skolor, såväl kommunala som fristående, där eleverna år uppvisar dåliga resultat. Det kan Alliansen inte acceptera. Alliansregeringen förstärkte Skolinspektionens möjligheter att utöva tillsyn och vid missförhållanden utdöma viten och t.o.m. stänga en skola som håller alltför låg kvalitet. Det finns dessutom anledning att strama upp regelverket för fristående skolor i syfte att öka långsiktigheten och säkerställa att tillsynen fungerar väl. Det är viktigt att inte försvåra för exempelvis föräldrakooperativ. att det fria skolvalet behålls, att de som bedriver utbildningsverksamhet ska ta ett långsiktigt ägaransvar, att Skolinspektionen ska pröva den fristående huvudmannens lämplighet inför etablering eller vid ägarbyte, att insynen i fristående och kommunala skolors ekonomi ska öka samt att vi vill öka öppenheten genom att införa meddelarskydd för anställda i fristående skolor. Offentlighetsprincipen ska också gälla; det ska ske på ett sätt som inte i onödan ökar den administrativa bördan för skolorna och huvudmännen, att det ska finnas lättillgänglig och relevant information om alla skolor och om vilka fristående och kommunala utbildningar som erbjuds i kommunen, så att det blir lättare för föräldrar och elever att välja skola. 10.3 Trygghet och studiero Alla elever ska kunna känna sig trygga i skolan och ha arbetsro i klassrummet. Det är viktigt för inlärningen, trivseln och möjligheten att få utvecklas med respekt för den person man är. Men mobbning, stök i klassrummet och sen ankomst är fortfarande ett utbrett problem i den svenska skolan och lärare behöver mer stöd och vägledning i arbetet för studiero. Alliansen lägger förslag för en förbättrad arbetsmiljö för lärare och elever. I arbetet för en bättre arbetsmiljö har även föräldrarna ett viktigt ansvar att förmedla värden i samverkan med lärarna. En väl fungerande elevhälsa är viktig, inte minst för att motverka psykisk ohälsa. Alliansregeringen tillförde medel i en särskild satsning på elevhälsan för att den ska kunna fortsätta att utvecklas och komma fler till del. Det är bra att även regeringen nu vill fortsätta att satsa på detta område. att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme – ordningsomdömet ska inte ingå i slutbetyget. insatser för att stärka elevhälsan inom ramen för satsningen mot barn och ungas psykiska ohälsa. 10.4 Ett uppvärderat läraryrke och stärkt skolledarskap Lärarna är nyckeln för att höja kunskapsresultaten. Det är därför oroande att läraryrkets status varit låg och att för få söker sig till läraryrket, även om antalet sökande har ökat . Andelen utbildade lärare i skolan ökar, men bristen på behöriga lärare är stor i vissa ämnen. Alliansen vill fortsätta arbetet med att höja statusen på läraryrket och rekrytera fler till lärarutbildningen, särskilt till bristområden. en utbyggnad av förskole- och lärarutbildningarna samt speciallärarutbildningen, att en premie införs för speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom för ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik, utbyggda kompletterande utbildningar, så att fler vägar in i läraryrket skapas för dem som redan har ämneskunskaper, att antalet förstelärare i skolan utökas. Lärare ska kunna koncentrera sig på undervisningen och vi behöver göra mer för att minska administrationen. Bra lärare ska ha hög lön. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs också möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Därför införde alliansregeringen ett särskilt statsbidrag som ger en löneökning på 5 000 respektive till särskilt skickliga lärare med en karriärtjänst som förstelärare respektive lektor. att digitaliserade nationella prov med extern rättning införs; detta ska ske i den utsträckning som är lämplig och möjlig, i syfte att frigöra mer tid för undervisning och för att öka likvärdigheten i rättningen, att obligatoriska individuella utvecklingsplaner tas bort i årskurs 4 och 5 när betyg i dessa årskurser införs, för att minska lärarnas administrativa börda. 10.5 En gymnasieskola för jobben och den högre utbildningen En ny gymnasieskola med högre krav är på plats. Yrkesprogrammen förbereder ungdomarna bättre för arbetsmarknaden genom mer tid för yrkesämnen. Lärlingsutbildning, som stärker kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad, har införts som ett permanent alternativ och flera olika insatser genomförs för att öka omfattningen och kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Entreprenörskap i utbildningen och satsningar på är andra viktiga insatser som alliansregeringen genomfört. Gymnasieskolan står för en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen. Vi vill underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden och stärka gymnasieskolans bidrag till den nationella kompetensförsörjningen, främst inom områden där det råder brist på utbildad arbetskraft. För att klara arbetsmarknadens kompetensbehov är det viktigt att yrkesprogrammen blir attraktiva för eleverna. Matchningen mellan arbetsmarknadens behov, utbildningsutbudet och elevernas intresse ska fungera väl. att attraktiviteten i teknik- och vårdprogrammen ökas genom tydligare yrkesutgångar, gymnasieingenjör respektive undersköterska. 10.6 Fritidshem för trygghet, kunskap och sammanhållning Fritidshem av hög kvalitet kompletterar skolan, kan förbättra elevernas möjligheter att uppnå kunskapsmålen och gör det lättare för fler föräldrar att jobba. Genom att skapa en meningsfull fritid med mycket rörelse och sociala aktiviteter kan fritidshemmen bidra till en lugnare och tryggare skolmiljö. I områden där många föräldrar har lägre utbildningsnivå eller lägre ekonomisk standard kan fritidshemmen spela en särskilt viktig roll. Utvecklingen som skett över mot stora barngrupper i fritidshemmen är bekymmersam. Det pedagogiska uppdraget blir svårare att uppfylla. Så ska det inte vara. Kommunerna behöver se över barngruppernas storlek och de övriga förutsättningar som ges för att fritidshemmen ska klara sitt uppdrag. att storleken på barngrupperna på fritids minskas genom ett prestationsbaserat stöd till de huvudmän som har små barngrupper eller som minskar storleken på stora barngrupper. 10.7 Kvalitet i förskolan och barnomsorgen Förskolan ska erbjuda barn en trygg omsorg och är också viktig för att stimulera barns utveckling och lärande. Inte minst för barn i behov av extra stöd är förskolan viktig för att skapa en god grund för att klara skolan. En viktig förutsättning för att förskolan ska klara sitt uppdrag är att barngrupperna, särskilt för de yngsta barnen, har en lämplig storlek och sammansättning. Personalens kompetens är en annan viktig del för att stärka kvaliteten i förskolan. Det är därför bra att även regeringen föreslår kompetensutveckling för personalen samt satsningar på minskade barngrupper. Alliansen accepterar regeringens avisering om att indexera inkomsttaket i maxtaxan. De budgetförstärkningar detta beräknas leda till används för att öka omfattningen av Alliansens prestationsbaserade stöd för mindre barngrupper i förskolan och på fritids. Alliansen avsätter samma medel som regeringen för att minska barngrupperna. att Skolinspektionens tillsyn över förskolan förstärks, med fokus på kvalitet och måluppfyllelse; den nuvarande tillsynen ska kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun, att Skolinspektionen genomför en särskild treårig kvalitetsgranskning. Barngruppernas storlek ska särskilt analyseras, att storleken på barngrupperna i förskolan minskas genom ett prestationsbaserat stöd till de huvudmän som har små barngrupper eller som minskar storleken på stora barngrupper, att antalet platser på förskollärarutbildningen permanent ökas, en förlängning av förskolelyftet , med inriktning mot bl.a. naturvetenskap och teknik samt modersmål och flerspråkighet, ett förskolechefslyft 2015-2018 för att utveckla det pedagogiska ledarskapet i förskolan. Etableringsfrihet och olika former av barnomsorg är viktigt för att kunna tillgodose familjers behov av olika barnomsorgslösningar, såsom familjedaghem. Alliansregeringen har genom att införa barnomsorgspeng stimulerat fler former av verksamheter inom barnomsorgen. Möjligheten för kommuner att införa vårdnadsbidrag har ökat utrymmet för den som vill ge barnet omsorg i hemmet utöver den tid som föräldraförsäkringen medger. Alliansregeringen avsatte också resurser för att stimulera kommunerna att erbjuda omsorg , nätter och . 10.8 Högre utbildning för kunskap och bildning Högre utbildning spelar stor roll för bildning och möjligheten att ta del av kunskap och fritt söka ny. har aldrig haft en så välutbildad befolkning som . Andelen ungdomar som går vidare till högre utbildning är hög och en dryg fjärdedel av den vuxna befolkningen har eftergymnasial utbildning. Av dem som lämnar gymnasiet kommer att ha möjlighet att studera i högre utbildning. Alliansregeringen gjorde betydande satsningar för att öka kvaliteten i högskoleutbildningarna. Sänkt statlig inkomstskatt har också gjort det mer lönsamt att utbilda sig. Alliansregeringen utökade antalet platser på högskoleutbildningar vars efterfrågan på arbetsmarknaden är stor. Det gäller t.ex. läkarutbildningen, sjuksköterskeutbildningen och ingenjörsutbildningarna. Inom vissa yrken kommer det ändå att vara brist på utbildad arbetskraft. Det är också viktigt att högskolans utbildningsutbud möter framtidens behov. Alliansregeringen gav därför en utredning i uppdrag att analysera detta och bedöma om utbudet är väl avvägt i förhållande till kvalitetskrav, studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. en ökning av antalet platser för bl.a. lärare, specialistsjuksköterskor och barnmorskor, samt en särskild satsning för att vidareutbilda förskollärare till att bli behöriga också för lågstadiet – totalt kommer det att bli en ökning med cirka 10 000 studenter . Alliansregeringen byggde ut den eftergymnasiala vuxenutbildningen och inrättade . Att företag kan rekrytera kvalificerad yrkeskompetens är centralt för konkurrenskraft och tillväxt. Alliansregeringen stärkte också folkbildningen, bland annat genom en tydligare möjlighet att bidra i integrationsarbetet. Det svenska studiestödssystemet är ett av världens mest generösa och alliansregeringen genomförde flera höjningar av studiemedlen. För att ytterligare förbättra studenternas möjligheter att fokusera på sina studier och för att öka genomströmningen, föreslår Alliansen en höjning av studielånet. Alliansen främjar också lärande genom hela livet och möjlighet till omställning, bl. a. genom höjd åldersgräns för studiemedel. en höjning av studiemedlet så att studenterna får extra . 11 Sverigebygget för jobb och tillväxt, infrastruktur och bostäder knyts samman av vägar och järnvägar. Fungerande kommunikationer är viktiga för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Alliansen vill göra historiska och långsiktiga satsningar på järnväg och väg, på utbyggd kollektivtrafik och minskat byggkrångel inom ramen för Sverigebygget. Genom Sverigebygget tar vi ett samlat grepp kring infrastruktur och bostadsbyggande och knyter ihop vårt land. Sverigebygget bidrar till att det byggs 300 000 nya bostäder fram till och med . Väl fungerande transportsystem och byggandet av nya bostäder är viktigt för arbetslinjen. Människor ska kunna flytta och pendla till jobb och studier. Alliansen är oroad över regeringens inriktning för transportpolitiken, då det är tydligt att regeringen gör omfattande avsteg från de investeringar som är nödvändiga för att nå de mål som nationella planen för transportsystemet 2014–2025 syftar till. Det innebär att viktiga investeringar för arbetspendling och godstransporter uteblir. Därtill har regeringen öppnat för nedläggning av och vill införa skatt på flyg och lastbilstransporter. Sammantaget drabbar regeringens förslag även de regionala flygplatserna hårt. Alliansen vill istället skapa förutsättningar för regionala flygplatser att fortsätta och utveckla sin verksamhet. Regeringens transportpolitik medför negativa effekter på tillgängligheten i landet. Den leder till att det blir svårare och dyrare att resa, att näringslivets transporter fördyras som de inte kan tillgodoses fullt ut, samt att jobb går förlorade. Regeringens politik är negativ för utvecklingen av såväl landsbygden som städerna. Alliansregeringen genomförde flera förändringar för att underlätta planering och byggande, och vi ser redan nu hur byggtakten ökar kraftigt.