ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021873 · 2014-11-10 00:00:00 — Neutralt stöd till livsåskådningsorganisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över lagen om statligt stöd för trossamfund så att den blir neutral och inte positivt särbehandlar religiösa livsåskådningsorganisationer. Statens stöd till trossamfunden regleras i två lagar och en förordning – lag om trossamfund (SFS 1998:1593), lag om stöd till trossamfund (SFS 1999:932) samt förordning om statsbidrag till trossamfund (SFS 1999:974). I gällande lagtext står att trossamfunden ska ”bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg”. Vidare framhålls att ”Statsbidrag får lämnas endast till ett trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på, och är stabilt och har egen livskraft”. Vi menar att det inte finns skäl att här särbehandla just religiösa trossamfund, som endast är en del av alla livsåskådningssamfund. Den verksamhet som trossamfunden bedriver är värdefull, men värdet ligger knappast i deras drivkraft, den religiösa tron, utan i den sociala betydelse den har för dem som berörs. Det betyder att andra livsåskådningssamfund som bedriver en motsvarande verksamhet borde få samma stöd. Stödet bör av den anledningen baseras på objektiva kriterier som inte inrymmer begreppet ”religion”. Vi föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning som ser över lagen om statligt stöd för trossamfund så att den blir neutral och inte positivt särbehandlar religiösa livsåskådningsorganisationer.
mot · H2021874 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att öka antalet fristäder för författare i . Den fria kulturen har en oerhörd kraft. I den kan samtidens villkor skildras och det som skulle kunna ersätta missförhållanden rymmas. Det fria ordet är ofrihetens och samhällslögnernas främsta fiende. Den som inte förstår denna betydelse bör studera hur auktoritära ledare skyr fria bibliotek, fri press och fria kulturinstitutioner. Det är därför tortyr, trakasserier och fängslanden tillhör många kulturskapares vardag i auktoritära stater. Och det är därför det är oerhört viktigt att det finns fristäder runt om i världen dit författare och journalister snabbt kan komma när förföljelsen och hoten börjar. Här har en central roll. Vårt land har en av världens äldsta tryckfrihetslagstiftningar. Det är ett arv som förpliktigar. I Chydenius anda bör ta ledartröjan i kampen för det fria ordet. Hit ska hotade författare och journalister kunna vända och härifrån ska de kunna verka. Detta är en del i att ska vara ett öppet, välkomnande land som engagerar sig i sin omvärld. Ingenstans är kanske detta viktigare än på kulturens område. har varit ett land med stor invandring, med stor utvandring och där stora influenser från omvärlden fått fäste. Denna öppenhet och mångfald är avgörande för välstånd, men också för vår kreativitet och kulturella kraft. Det vi känner som svenskt kulturarv har skapats i ett intimt samtal och utbyte med omvärlden. Våra fristäder finns till för fristadsförfattarna, men våra fristäder berikar också hela . Inte minst får det lokala kulturlivet ofta en tydlig injektion. har i regeringsställning arbetat för fler svenska fristäder för författare som förföljs i sina hemländer, något som resulterat i ett uppdrag till att arbeta för att få fler svenska kommuner att bli fristäder. Men det räcker inte. Kan ha dubbelt så många fristäder så kan ha fler . Regeringen bör därför särskilt verka för att antalet fristäder för författare i ökar. Ett utökat antal fristadsförfattare och fristadsbostäder behövs över hela landet. ska också självt gå före och internationellt driva på för att utövare av också andra konstarter inkluderas i fristadssystemet.
mot · H2021878 · 2014-11-10 00:00:00 — En tydlig linje mot tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta sanktioner mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenska hållningen visavi orientering västerut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör driva att EU tar fram en tydlig vägkarta för ukrainskt EU-medlemskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och det östliga partnerskapet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s vapenembargo mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att förhindra nyutlåning till från vissa multilaterala organisationer. Utvecklingen i är mycket oroande. Dess militära styrka växer i samma takt som landets respekt för mänskliga rättigheter och folkrätten försvinner. Exemplen på grova brott inom båda dessa områden är omfattande. har i närtid annekterat och därmed i modern tid flyttat gränser i med vapenmakt. Landet har varit eller är ännu verksamt i östra i syfte att destabilisera regionen. har gått in på estniskt territorium för att gripa en estnisk medborgare. Gentemot har landet vid upprepade tillfällen kränkt vårt luftrum med militärflygplan. De har i hotat svenska och finska forskare som varit verksamma på internationellt vatten. När denna motion väcks är det därutöver inte heller klarlagt om har eller inte har bedrivit fientlig undervattensverksamhet i . Situationen för de mänskliga rättigheterna inom landet är mycket oroande. registrerar alla organisationer som mottager finansiering från utlandet och bedriver politisk verksamhet som utländska agenter. Detta som flera av organisationerna ytterligare motarbetas genom påstådda brott mot exempelvis brandföreskrifter och skattelagstiftningen. förbjöd duman i enighet vad som benämns som ”sexuell propaganda mot barn” i praktiken en lagstiftning ämnad att försvåra för hbtq-organisationer att verka. växer både den homofoba retoriken och våldet mot homosexuella i omfattning. infördes även ny lagstiftning riktad mot dem som påstås ”förolämpa känslorna hos religiösa”. bör i det uppkomna läget balansera vår vilja att fördjupa vår relation med medborgarna i den med tydliga och hårda markeringar mot en allt mer auktoritär regim i Kreml. Konkret innebär det att bland annat följande steg bör tas. bör verka för fortsatt skärpta sanktioner mot inom ramen för de sanktioner som EU nu enats om. Vi bör vidga vårt stöd till organisationer som inom arbetar för att försvara och upprätthålla de mänskliga rättigheterna. Vi bör helhjärtat stödja nya orientering västerut. bör driva att EU tar fram en vägkarta för ett ukrainskt EU-medlemskap. Vi bör fortsatt visa särskilt engagemang för EU:s östra partnerskap och där det är möjligt utvidga både djup och bredd i samarbetet. Vi bör verka för att ytterligare skärpa EU:s vapenembargo mot , och vi bör i internationella organ såsom och verka för att hindra nyutlåning till den .
mot · H202188 · 2014-11-03 00:00:00 — Översyn av företagens mervärdesbeskattning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för svenska företags hantering av mervärdesskatten. När svenska företag gör sina inköp i respektive från ett annat EU-land skiljer sig villkoren åt gällande hanteringen av mervärdesskatten. Vid inköp i måste de svenska företagen i samband med köpet lägga ut i mervärdesskatt, pengar som företagen – efter redovisning – får tillbaka. Om motsvarande köp görs i ett annat EU-land behöver däremot inget utlägg av mervärdesskatt göras i samband med köpet, utan görs först i samband med momsdeklarationen. Ordningen innebär att företag som gör sina inköp av svenska leverantörer tvingas ligga ute med momspengarna tills återbetalningen skett, vilket, beroende på vald redovisningsperiod, kan dröja upp . Ett exempel: En svensk musikstudio ska köpa musikutrustning för exklusive moms. Om studion handlar utrustningen av en svensk musikhandlare tillkommer i mervärdesskatt i utlägg i samband med köpet, vilket innebär att musikstudion sammanlagt måste lägga ut . De tillkomna får studion tillbaka , men pengarna ska ändå läggas ut när inköpet görs. Om utrustningen istället inhandlas i ett annat land, till exempel , behöver inte utlägg för mervärdesskatt göras. Studion betalar då endast . För exempelvis nystartade småföretag är likviditeten ofta ett problem och vid inköp från svenska företag krävs det således mer likviditet än vid köp från andra länder. Det problem som illustreras i exemplet gäller på samma sätt även i andra branscher och är således ett generellt problem för svenska företag. Reglerna som möjliggör inköp i andra länder utan att lägga ut moms har tillkommit för att underlätta handeln med andra länder. Det är i grunden positivt och en tillbakagång till gamla regler är inte önskvärd. Men de nuvarande reglerna innebär en konkurrensnackdel för svenska företag, vilket är olyckligt. En översyn av reglerna för företagens hantering av momsen är därmed befogad i syfte att etablera konkurrensneutralitet så att inte svenska företag missgynnas.
mot · H2021881 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om årliga lönekartläggningar. Inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor består. En genomsnittlig man tjänar mer över livet än en genomsnittlig kvinna, kvinnor tar ut fler föräldradagar än män, traditionellt kvinnliga yrken präglas av lägre löner och kvinnor löper långt större risk än män att råka ut för grovt våld i det egna hemmet. behöver en fortsatt bred jämställdhetspolitik för att möta dessa orättvisor. Särskild kraft måste riktas mot inkomst- och löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Dessa måste mötas genom skilda åtgärder på skilda områden. Vi behöver insatser för att öka kvinnors förvärvsfrekvens och arbetstid. Vi behöver insatser för att bryta den segregerade arbetsmarknaden och minska lönegapet mellan manligt och kvinnligt dominerade yrken. Och vi behöver också insatser för att komma tillrätta med den direkta diskriminering som finns mellan män och kvinnor som utför lika eller likvärdigt arbete. senaste rapport visar att när hänsyn tas till skillnader i yrke, sektor, utbildning, ålder och arbetstid kvarstår ändå en löneskillnad på . En åtgärd vi vet har effekt på lönediskrimineringen är återkommande lönekartläggningar för att identifiera och åtgärda osakliga skillnader mellan mäns och kvinnors löner på en arbetsplats. Den tidigare regeringen bedrev ett stort regelförenklingsarbete i syfte att minska de administrativa bördorna för företagande. Det var ett viktigt arbete som minskande företagens kostnader med bara –2010. En åtgärd som då genomfördes var att kräva lönekartläggningar vart tredje istället . Detta var inte ett felaktigt beslut utan en rimlig avvägning mellan jämställdhetspolitiska och näringslivspolitiska strävanden. har dock förflutit sedan 2008 års förändringar och en ny bedömning bör göras. En sådan avvägning skedde i Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering som i betänkandet Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering, SOU 2014:41 föreslår att lönekartläggning ska genomföras . Det är en rimlig slutsats mot bakgrund av att de ojämställda lönerna kvarstår medan företagare nu i allmänhet möter betydligt lägre administrativa kostnader än 2006. föreslår därför att lönekartläggningar framöver sker varje istället för .
mot · H2021883 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på integritetskonsekvensutredning bör införas för beslut om offentliga och halvoffentliga system som kan påverka medborgarnas personliga integritet. , Skyddet för den personliga integriteten (SOU 2008:3), hade i uppdrag att kartlägga och analysera skyddet för den personliga integriteten, samt överväga om skyddet i lagstiftningen behöver kompletteras. Ett av förslagen som då presenterades var krav på integritetskonsekvensutredningar. Frågan är lika angelägen som . För var vi än befinner oss som individer lämnar vi efter oss så kallade elektroniska fotspår. Telefonsamtal, mejl, sms, boklån eller uttag av pengar från automat är samtliga exempel på elektronisk kommunikation. Våra intressen, vänner, livsstilar, ideologiska preferenser med mera blir lätt offentliga och kan missbrukas. Parallellt med att den tekniska utvecklingen går framåt rekordsnabbt ökar också möjligheterna att bruka och samla in denna information. Alltfler programvaror som kartlägger våra beteenden tas fram. Detta kombinerat med läckande databaser nedmonterar möjligheten att väl skydda den enskilda individens rätt till sin egen privata sfär. Därför bör system införas för att minimera mängden e-fotspår samt bygga system som förhindrar dessa. I likhet med miljökonsekvensutredningar, som det redan finns krav på inför beslut som kan påverka miljön, ska det finnas krav på att genomföra en integritetskonsekvensutredning före beslut som kan påverka medborgarnas personliga integritet. Integritetsfrågan måste således alltid analyseras innan nya lagförslag tas fram, och lagstiftaren tvingas därmed tänka efter före.
mot · H2021885 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattefria underhållsfonder för hyresfastigheter. Motionens förslag har tidigare behandlats av och då avslagits med hänvisning till äldre lagstiftning. Det vore önskvärt med en djupare analys eftersom detta är ett mycket aktuellt problem och en reform som efterfrågas av alla aktörer som berörs. Ett problem med förvaltning av hyresfastigheter är att ägarna tenderar att skjuta kostnaderna framför sig tills det blir ohållbart. Med ett eftersatt underhåll riskerar fastigheterna att förfalla och kostnaderna att bli än högre. Genom att inte amortera, alternativt spara till kommande renoveringsbehov, redovisar man ett resultat som inte återspeglar verklighetens kapitalförbrukning. Med en sådan felaktig redovisning som grund har det utvecklats en kultur där stambyten och andra typer av renoveringar har blivit åtgärder som anses motivera hyreshöjningar, ibland kraftiga sådana. Denna bild är naturligtvis inte representativ för alla förvaltare och ingen vill förmodligen känna igen sig i den. Men det är gällande lag som lett till denna form av problem. Bostadsrättsföreningar är skyldiga att avsätta medel till en yttre reparationsfond, pengar som ska finnas tillgängliga den dag som man behöver göra renoveringar på fastigheten. Dessa avsättningar görs skattefritt. Bostadsbolag som hyr ut lägenheter som hyresrätt har inte den möjligheten. När bostadsbolagen vill spara pengar inför framtida renoveringar, genom att exempelvis höja hyran, uppstår det en vinst som måste beskattas. Detta är ett exempel på hur hyresrätten missgynnas i förhållande till andra upplåtelseformer vilket försvårar för bostadsbolagen att bedriva en långsiktigt ekonomisk planering. Bostadsbolagen bör, i likhet med bostadsrättsföreningar, vara skyldiga att inrätta underhållsfonder dit pengar avsätts för att sedan skattefritt kunna disponeras när det är dags för renovering. Lagen behöver ändras så att dessa underhållsfonder blir skattefria som för bostadsrättsföreningarna. Regeringen bör skyndsamt låta utreda ett förslag på området. I en separat motion skriver jag om den orättvisa skattesituationen mellan olika upplåtelseformer som företrädare för samtliga riksdagspartier i civilutskottet är medvetna om och vill åtgärda. Frågan om underhållsfonder är en av de komponenter som ingår i den orättvisa som berörs i den motionen. Att en fråga är svår att lösa legitimerar inte att man sopar den under mattan. Om orättvisorna i beskattning mellan de olika upplåtelseformerna i sin helhet är svåra att ta tag i så borde regeringen som en inledning på en sådan process kunna börja med att åtgärda detta problem. bör mot bakgrund av det ovan anförda ge regeringen till känna som sin uppfattning att frågan bör utredas om det inte är rimligt att samma möjlighet till skattefri avsättning till reparationer och underhåll som gäller för bostadsrättsföreningar även skall gälla för den som förvaltar hyresrätter.
mot · H2021886 · 2014-11-10 00:00:00 — Straffskärpning för brott mot särskilt utsatta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta straff för brott mot särskilt utsatta personer. Det ska aldrig löna sig att begå brott. Vi har utdömt straff till kriminella utefter den allvarlighetsgrad som ett brott bedöms ha utgjort mot den enskilde och mot samhället. Således är det högre straff för grova våldsbrott än för snatteri. När det gäller mängdbrott såsom bostadsinbrott och stöld har dessa tyvärr inte prioriterats tydligt nog av rättsväsendet. Dock är förändringar förhoppningsvis på väg i denna kontext. Men en ytterligare dimension bör has i åtanke när det gäller brott mot person. Brott mot människor som redan från början är särskilt utsatta av fysisk svaghet, förvirring eller svårigheter att värja sig bör bestraffas hårdare än vad som är fallet . Det är mycket sorgligt att läsa och höra om människor med funktionsnedsättning och äldre personer som på ett utstuderat sätt utsätts för rån, stöld och fysiska angrepp: brottslingar som utger sig för att vara allt från poliser till rörmokare och tar sig in i äldre människors hem för att sedan råna dem på pengar och tillhörigheter. Dessa kriminella ger sig alltså på människor som från början befinner sig i underläge, och det är mycket medvetet att ringa på hos just dessa personer. Ofta är det inte heller enstaka gånger detta görs utan man sätter i system att i en del av landet utge sig för att ha ett visst ärende och rånar sen äldre människor i deras hem. Dessa ligor upprepar sen sina brott men förfinar dem i en annan del av landet. Detta är ett högst osmakligt förfarande. När brott sker mot människor som kan bedömas vara särskilt utsatta, som exempelvis handikappade personer eller äldre med rollator, bör rättsväsendet på ett tydligare sätt markera mot de kriminella. Dels bör dessa brott prioriteras av polisen och dels bör strängare straff utdömas. Det behövs därför en översyn av lagstiftningen och en skärpning av straffen för brott som sker mot särskilt utsatta människor.
mot · H2021887 · 2014-11-10 00:00:00 — Förstärkt vittnesskydd och respekt för rättsväsendet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förstärkt vittnesskydd och ett rättsväsende som tydligt markerar mot de som skrämmer vittnen. Det har blivit allt svårare att få folk att vittna. Trots att människor varit på plats och sett ett brott begås så blir det allt vanligare att de inte vill vittna i en rättegång. Detta var tidigare vanligt i gängmiljöer, men har detta spridit sig till att omfatta mer ringa brott som inte begåtts av den organiserade brottsligheten. Enligt en undersökning har 8 av 10 polisutredare tvingats lägga ner förundersökningar då vittnen inte har velat berätta om vad de sett. Denna utveckling är inte acceptabel och riskerar att urholka rättsväsendet. Inte nog med att människor tappar tron på att rättsväsendet skapar trygghet vilket kan leda till att färre brott upp när vittnesuppgifter inte framkommer. Det ska inte löna sig att hota och skrämma vittnen och deras familjer. Tvärtom måste rättsväsendet tydligt markera mot den eller de som försöker skrämma vittnen. En straffskärpning i detta sammanhang skulle vara välkommen. Att denna utveckling kunnat fortgå handlar i grunden om bristande respekt för rättsväsendet från de kriminellas sida. Det måste vara glasklart att den som ska känna otrygghet är den som begår brott – inte den som bidrar till att klara upp brott och ställer upp för samhället. Människor som bevittnar ett brott måste kunna lita på rättsväsendet. Det är en jobbig upplevelse i sig att vittna och konfronteras med gärningsman eller gärningsmän. Att kriminella försöker tysta vittnen genom att söka upp dem i hem kan leda till att vittnesmål inte kommer fram som en familj tvingas leva i otrygghet och rädsla. Så här kan det inte fortsätta. Rättsväsendet måste skapa trygghet och vittnen ska inte känna att de hellre avstår från att berätta. En del av problemet är att den som vittnar inte har något särskilt skydd när det gäller personuppgifter, vilka blir offentliga i och med en rättegång. Vittnens personuppgifter bör därför skyddas på ett mer effektivt sätt än vad som görs . Ett mer allmänt förstärkt vittnesskydd bör också tas fram och skyndsamt implementeras.
mot · H2021890 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kontrollera föräldrarnas allmänna lämplighet. Få barn är så utsatta som de som skilts från sina biologiska föräldrar efter att ha bedömts fara illa i hemmiljön. Ett familjehem ska kännetecknas av att uppdraget är personligt och erbjuder det placerade barnet en familjetillhörighet. krävs ingen speciell utbildning eller erfarenhet för att komma i fråga som familjehem och gör minst två hembesök för att träffa barnet och familjen. visade på brister som att barn varit ständigt hungriga, fått utstå kränkningar från fosterföräldrar, blivit utsatta för såväl fysisk som psykisk misshandel, inte fått en ordentlig skolgång eller berövats kontakten med sin biologiska familj. Med hänsyn till ovan bör ge regeringen i uppdrag att se över möjligheten att utbilda fosterföräldrarna och tillåta oanmälda besök samt kontrollera via belastningsregister.
mot · H2021891 · 2014-11-10 00:00:00 — Adoption av svenska medborgare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att adoptera svenska medborgare. Alla barn borde få växa upp i kärleksfulla familjer där föräldrarna har kraft och ork att ge kärlek och omsorg. Tyvärr ser det inte alltid riktigt ut så. En del barn behöver annat stöd och annan miljö än den föräldrarna kan erbjuda. Det finns ungefär 16 000 barn i som av olika anledningar inte kan eller får bo hemma hos sina biologiska föräldrar. En del av dessa barn bor på ett behandlingshem men de allra flesta, cirka 12 000, bor i familjehem. Många av dessa barn har sedan väldigt unga år bott i familjehem och naturligt kommit att uppfatta den familj de lever i som sin egen. Adoption skulle kunna vara ”barnets bästa”, men upplevs i stå i strid mot tanken på att barn alltid, och i alla lägen, ska tillbaka till sina biologiska föräldrar. Denna ”föräldrarätt” till barnet väger i svensk praxis tyngre än barnets rätt till föräldrar. Många barn som växer upp i familjehem känner sig inte som en självklar del i familjen så som ett adopterat barn skulle göra. Arvsrätt är inte för dem tillämplig och psykologiskt stöd är långt ifrån självklart, alltmedan kontakten med de biologiska föräldrarna är liten eller inget alls. Det finns barn som behöver ett hem, kärlek och en familj och det finns föräldrar (ofta ofrivilligt barnlösa) som inget hellre önskar än ett barn att ta hand om och älska. Regeringen bör därför överväga att se över adoptionsförfarandet för att underlätta fler inhemska adoptioner samt överväga en översyn av vårdnadsreglerna.