ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022882 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna för fler att bygga en ekonomisk buffert. Uttrycket en årslön på banken blev kritiserat. Men nog känner de människor som har en årslön på banken större frihet och självständighet i livet? Problemet ansågs naturligtvis vara att ett så stort sparande är svårt eller omöjligt för de allra flesta. När skatter och utgifter är betalda återstår inte så mycket av en normal inkomst att ägna åt stora besparingar. Enligt Wealth Study har svenskarna en mycket ojämn förmögenhetsfördelning, till och med mer ojämnt fördelad än i . En huvudorsak till detta är att så få svenskar har någon förmögenhet alls – en bråkdel av italienarens, trots högre inkomster. Och enligt den första upplagan av från kontrollerar de rikaste i av alla tillgångar – i , och är siffran . Detta är ingen slump utan resultatet av en medveten politik. Trots att vi arbetar ihop högre inkomster än i de flesta jämförbara länder har vi små besparingar. Idén har varit att staten ska ta hand om den ekonomiska tryggheten åt medborgarna. Höga skatter och omfattande offentliga socialförsäkringar har skyddat svenskens inkomst i en rad olika lägen i livet. Men det är självklart en annan frihet att disponera rejäla besparingar än att fylla i blanketter till . En ekonomisk buffert kan man själv ju använda som man vill, ta ut när man vill, investera som man vill utan att be en myndighet om lov – hur väl fungerande den än må vara. Alliansregeringen genomförde flera viktiga beslut för att öka möjligheterna för fler att bygga en ekonomisk buffert. Jobbskatteavdraget och andra skattesänkningar har naturligtvis varit viktiga i detta avseende. Reformerna av socialförsäkringarna för att uppmuntra återgång i arbete likaså. har en lägre statsskuld än före finanskrisen, vilket är internationellt unikt. Även utan extra resurser från försäljning av statliga företag blir statsskulden den lägsta 2014. Det var bra att alliansregeringen använde intäkterna till att minska statsskulden. ska ju vara folkets egendom. Ett alternativ till att använda alla intäkter till att minska statsskulden ytterligare skulle kunna vara att låta intäkterna tillfalla just folket. Statens ägande av företag motsvarar per svensk. Även bara hälften av denna summa skulle vara ett betydande bidrag till mångas besparingar. De exakta formerna för hur detta lämpligast skulle ske bör utredas närmare. Denna motion väcks åter för att hedra minnet av . Finn (M)
mot · H2022883 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en regleringsgiljotin. I svensk politik och samhällsdebatt råder bred enighet om behovet av fler och växande småföretag. I de mindre företagen skapas de nya jobben, men det är ofta också deras innovationer som utmanar de stora och skärper konkurrensen. har, enligt flera olika bedömningar, ett gott företagsklimat. , , och ger i sina årliga bedömningar ständigt bättre betyg. Skatter och avgifter har sänkts, marknader har avreglerats, nya sektorer har öppnats för företagande. handlar det sistnämnda inte minst om hushållsnära tjänster, sjukvård och apotek. Men det finns mer att göra. Vi behöver fortsätta reformera arbetsmarknaden så att den bättre passar mindre företag och inte är utformad för ett fåtal storföretag. Sektorer, som omsorg, kan fortfarande öppnas mer för företagande. Skatter och avgifter kan fortfarande förbättras. Men även regleringsbördan bör fortsätta minska. Detta har också en tydlig och för många företagare välkommen bild i regeringsförklaringen. Man kan välja olika strategier för att lyckas med detta. En metod som föreslogs av , och har varit känd även tidigare, är så kallade solnedgångsregler. Det vill säga att regleringar är temporära, att de löper ut – såsom – ifall inte någon aktivt driver deras behållande, som i så fall kräver ett nytt beslut. Denna metod bör beaktas vid införande av nya regleringar. Men när det gäller att minska mängden gamla regleringar finns en annan metod, som prövas av många snabbt reformerande tillväxtländer – regleringsgiljotinen. Man definierar en mängd regleringar, ofta de som har någon inverkan på företagens förutsättningar, och ställer tre frågor om var och en: Är den nödvändig? Är den laglig? Är den företagsvänlig? Varje reglering som klarar alla tre frågorna förs till kategorin ”behålla”. Varje reglering som missar någon av de två första förs till kategorin ”avskaffa”. Och de regleringar som klarar de två första men inte den tredje förs till ”revidera”. Proceduren måste naturligtvis anpassas till förutsättningarna i varje enskilt land, inte minst avseende det beslutsfattande systemet. Ofta kan arbetsmarknadens parter spela en konstruktiv roll som involverade parter. , och har använt regleringsgiljotinen. , som är en reformtiger och stiger som en raket i index över ekonomisk frihet, har tillämpat denna metod. Även och har anammat den. Det vanliga är att mellan av samtliga definierade regleringar avskaffas. Effekterna har varit tydliga. I ökade de utländska direktinvesteringarna kraftigt och över en miljon nya arbetstillfällen skapades. Även om har bättre förutsättningar än just dessa länder, kan en regleringsgiljotinsprocess som utförs av ett oberoende råd eller kommitté, vara en effektiv form av prövning, för att minska vår regleringsbörda och risken för skadliga regleringar. Finn (M)
mot · H2022888 · 2014-11-10 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2015 för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till kommunalekonomiska organisationer
mot · H202289 · 2014-11-05 00:00:00 — Skärpt straffpåföljd för grova våldsbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa straffpåföljden för grova våldsbrott. Det är viktigt att straff står i relation till brottet som begåtts. Det ska även spegla samhällets syn på brottsligheten för att vara legitimt. När det gäller grova våldsbrott är den allmänna uppfattningen att de som begår dessa brott kommer alldeles för lindrigt undan. Därför bör det utredas hur en straffskärpning för grova våldsbrott skulle kunna se ut.
mot · H2022894 · 2014-11-10 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt förslaget i tabell 1. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2015 för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Avvikelse från regeringen (SD) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 är ett avlångt land och för att hela ska leva krävs insatser för att företag och medborgare ska ges förutsättningar att bo och verka i landets alla regioner. Transportbidraget är ett regionalpolitiskt stöd som ska kompensera för kostnadsnackdelar beroende på långa transportavstånd, samt stimulera till höjd förädlingsgrad inom stödområdets näringsliv. Stödområdet omfattar , , och . Regeringen sänker anslaget till transportbidrag från 449 till 401 miljoner. Detta är kopplat till att anslaget varit större än vad som behövts för att täcka de ansökningar som inkommit. Det finns dock enligt handläggare olika delförklaringar till att allt färre söker detta bidrag. Dels att företag flyttar eller lägger ner och dels att det finns företag som inte är medvetna om att de kan söka stöden. I den mån företag inom stödområdet flyttar söder ut inom är det en tydlig indikation på att transportbidraget inte fullt ut fyller sitt syfte och kan betraktas som för lågt. anslår i vår budget en förstärkning jämfört med regeringen på med syfte att dels höja ersättningsnivåerna och dels för att ska marknadsföra möjligheterna att få bidraget till näringslivet inom det berörda stödområdet.
mot · H2022897 · 2014-11-10 00:00:00 — Bevarande av de svenska minoriteternas språk och folkminnen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge och folkminnen ett uttalat uppdrag att bevara och levandegöra de finlandssvenska och estlandssvenska minoriteternas kulturarv. Av förordningen (2007:1181) med instruktion för och folkminnen framgår det att och folkminnen har till uppdrag att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och immateriella kulturarv i , samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta samt sprida kunskap och material om det svenska språket, de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli och chib, det svenska teckenspråket samt dialekter, folkminnen, folkmusik och namn i , samla kunskap om och följa användningen av även andra språk i . Vi anser att det för en kulturarvsbevarande svensk myndighet borde vara mer prioriterat att bevara och levandegöra hela den svenska nationens kulturarv än att samla kunskap om användningen av invandrarspråk inom den svenska statens gränser. Vi anser också att det borde vara lika prioriterat att sprida kunskap om den svenska nationens samtliga språkvarianter som det är att sprida kunskap om de nationella minoriteternas språk. Till den svenska nationen räknar vi de finlandssvenska och estlandssvenska minoriteterna. Vi föreslår därför att förordning (2007:1181) ses över i syfte att ge och folkminnen ett uttalat uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap om även finlandssvenskarnas och estlandssvenskarnas dialekter och kulturarv.
mot · H2022898 · 2014-11-10 00:00:00 — Ett svenskt kulturarvsår 2016 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utse till ett svenskt kulturarvsår. utlystes av den socialdemokratiska regeringen med det primära syftet att uppmärksamma och hylla förekomsten av utländska kulturer och identiteter i . Ett stort antal myndigheter, institutioner, stiftelser och bolag inom kulturområdet samt vissa universitet och högskolor och svenska ambassader utomlands fick i uppdrag att medverka. Man bjöd även in samtliga kommuner, landsting, regioner, länsstyrelser, vissa myndigheter, övriga universitet och högskolor, scenkonstinstitutioner, regionala museer, bibliotek, arkivinstitutioner, festivaler och övriga aktörer att medverka. Vi anser att det kunde vara på sin plats att på ett liknande sätt rikta fokus mot kulturområdet och vitalisera den kulturpolitiska debatten genom att återigen samla det offentliga kring ett temaår med kulturpolitisk prägel och föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att 2016 skall utses till svenskt kulturarvsår med det primära syftet att stärka den gemensamma nationella identiteten och att uppmärksamma och hylla olika aspekter av den traditionella, folkliga svenska kulturen.
mot · H2022899 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att omarbeta och bygga ut språklagen (2009:600). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenskan bör betecknas som vårt officiella huvudspråk i alla sammanhang. saknade vi i ett lagstadgat skydd och erkännande av det svenska språkets ställning i vårt land och samhälle. En märklig situation som förstärktes då vi 1999 antog skydd för de fem nationella minoritetsspråken och gav dem officiell status. Denna situation ändrades dock något i och med antagandet av språklagen (2009:600), där svenskan tydligt ges status som huvudspråket i vårt samhälle och det språk som i internationella sammanhang anses vara vårt officiella språk. Dessvärre har språklagen i dess nuvarande utformning visat sig ha flera brister. Syftet med den nya lagen var att befästa den språkpolitik som antagits 2005. För svenskans del innebar detta att det skulle tydliggöras att svenskan är huvudspråk i samt att svenskan ska vara komplett och samhällsbärande och i sin offentliga användning vara enkel och vårdad. Dessutom ska alla invånare ha rätt att lära sig, utveckla och använda det svenska språket. Detta syfte har också fullföljts. Däremot verkar varken den antagna politiken eller den nya lagen för att stärka svenskans position i samhället och ingendera ger medborgarna rätten att kräva information på svenska, utom i kontakter med den offentliga sektorns kärnverksamhet. Detta innebär att det inte finns några som helst krav på att alla kontakter med allmänheten ska ske, eller åtminstone finnas tillgängliga, på svenska vare sig det gäller ren informationsförmedling eller medborgardialog. Inte ens när det gäller varningstexter finns något krav på att svenska ska användas. Det har också förekommit exempel på när aktörer valt att endast informera om säkerhetsrisker på engelska, trots att det är svenskan som är vårt samhälles huvudspråk. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att det föreligger starka skäl för en omarbetning av språklagen. För detta ändamål bör en utredning tillsättas med uppgift att ta fram ett förslag på en mer utbyggd och omfattande lag där medborgarnas rätt att använda det svenska språket i all vardaglig kommunikation tydliggörs. Den som så önskar ska utan svårigheter kunna hitta all information utgiven av svenska aktörer på det svenska språket. Allt annat är orimligt. Dessutom anser vi det vara orimligt att de fem minoritetsspråken alltid har statusen officiella medan svenskan endast anses officiell i internationella kontakter. För oss är det självklart att svenskan i alla sammanhang bör ha statusen officiellt huvudspråk, något den har i och på , men inte i . Att ge svenskan status som officiellt språk är viktigt inte minst för att stärka dess position i ett samhälle där allt fler kommunicerar bristfälligt, eller inte alls, på vårt lands huvudspråk.
mot · H202290 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att ge Akademiska hus ett utökat uppdrag för studentbostäder. har Akademiska hus ingen möjlighet att varken bygga eller bedriva uthyrning av studentbostäder. Det gör att attraktiv mark i campusområden med närhet till högskolor och universitet inte kommer att bebyggas med studentbostäder. Med ett utökat uppdrag för där de kan både bygga och hyra ut studentbostäder skulle tusentals nya studentbostäder i attraktiva områden kunna byggas.
mot · H2022900 · 2014-11-10 00:00:00 — Införandet av en svensk kulturkanon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en svensk kulturkanon. beslutade den borgerliga danska regeringen med stöd av att låta sju kommittéer påbörja arbetet med att ta fram förslag över verk som kunde anses som en särskilt värdefull del av det danska kulturarvet och tillsammans utgöra en dansk kulturkanon. När arbetet presenterades hade antalet områden ökat till nio och varje område innehöll en lista på tolv verk. De områden som berördes var arkitektur, bildkonst, design och konsthantverk, film, litteratur, konstmusik, populärmusik, scenkonst och barnkultur. Det primära syftet med kulturkanonen var att den skulle fungera som en introduktion till det danska kulturarvet och stimulera till tankar och debatt kring konst och kulturfrågor. Projektet bidrog starkt till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte kulturpolitiken till en position på den politiska och mediala dagordningen, som den varit i närheten av. Trots de starka känslor som initialt omgav projektet har den färdiga kulturkanonen blivit väl mottagen i stora delar av det danska samhället. De danska kulturinstitutionerna har tagit kulturkanonen till sig och har med avstamp i denna skapat flera nya uppsättningar och verk. Även de danska skolorna som fått kulturkanonen tilldelad sig i bokform har dragit nytta av projektet och många skolor använder den som en utgångspunkt i sin undervisning. tror att det även i finns ett starkt behov av en breddad och fördjupad diskussion kring ämnen som kultur, historia och identitet. I präglad av ett utbrett ointresse för kulturpolitiska frågor, rotlöshet, ifrågasättande av den svenska kulturens själva existens och samhällelig fragmentering bedömer vi att det skulle finnas ett stort värde i att uppmuntra till ökad reflektion kring kulturarvet och de delar av detta som skulle kunna anses som särskilt värdefulla eller särskilt betydelsefulla för formandet av den svenska identiteten och som vi därför vill bära med oss in . Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med inspiration från ta fram en svensk kulturkanon.
mot · H2022901 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett nationellt samiskt forskningscentrum. Forskningen kring samiska frågor har stor betydelse för möjligheterna att kunna bevara och vidareutveckla den samiska kulturen och identiteten, men också för beslutsfattandet, samhällsdebatten och möjligheterna att kunna förstå och förbättra livsvillkoren för såväl samerna som andra urfolk runt om i världen. De statliga medlen till den samiska forskningen har visserligen ökat , men merparten av verksamheten bedrivs dock i form av kortsiktiga och isolerade projekt och saknar således både samordning, stabilitet och ett långsiktigt perspektiv. I våra grannländer och har man visat att man är villig att prioritera den samiska forskningen genom att inrätta nationella samiska forskningscentrum. Förutsättningarna är goda för att inrätta ett liknande nationellt centrum med samordningsansvar även i . Vaartoe – vid – har med relativt begränsade resurser ägnat sig åt intensiv forskning och information i samiska frågor och har även frivilligt tagit på sig ett visst nationellt samordningsansvar. Genom tillgången till Demografiska databasen, som omfattar alla människor som varit bosatta inom det traditionella samiska utbredningsområdet , besitter man också unik information som skulle kunna utgöra en stark grund för vidare forskning. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att bör tillkännage för regeringen som sin mening att möjligheten att inrätta ett nationellt samiskt forskningscentrum med samordningsansvar möjligt bör utredas.
mot · H2022902 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. har en mer än historia. Kristendomen och har haft en mer djupgående inverkan på vår kultur än någon annan idé och institution. Konst, filosofi, moral, traditioner, arkitektur, hantverk, musik m.m. är alla exempel på områden som varit och är starkt färgade av vårt kristna arv. Påverkan har dock också varit ömsesidig. Förhållandena, förutsättningarna och kulturen i vårt land har gjort att den svenska kristendomens historia innehåller vissa särdrag i jämförelse med andra kristna länder. Trots att vi är ett av världens mest sekulariserade länder, så är fortfarande en stor andel av befolkningen medlemmar i . De kristna högtiderna och traditionerna är fortfarande en självklar del av vår nationella kultur och utgör viktiga inslag även i många icke troendes liv. Att känna till och förstå det svenska kristna kulturarvet är således en viktig nyckel till att förstå vårt lands historia, kultur och samtid. De kyrkliga kulturminnena utgör den största samlade delen av det materiella svenska kulturarvet. I samband med åtskiljandet mellan kyrkan och staten inrättades den s.k. kyrkoantikvariska ersättningen där staten åtog sig att bära en betydande del av kostnaderna för bevarandet av framförallt de kulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnaderna. Tyvärr har staten inte fullt ut levt upp till sina åtaganden. Detta i kombination med en ökad beskattning av kyrkan, ökade kostnader för kulturminnesvården på grund av klimatförändringar och förändrade uppvärmningssystem i kyrkobyggnaderna samt kyrkans stadigt vikande medlemsantal har gradvis urholkat kyrkans förmåga att bevara och synliggöra det kristna kulturarvet. Den ansträngda ekonomiska situationen som råder i många stift och församlingar i kombination med det ökade hotet från en organiserad brottslighet som specialiserat sig på att stjäla våra kristna kulturskatter har också resulterat i ett minskat öppethållande i många av landets kyrkor och därmed en minskad tillgänglighet till det kristna kulturarvet. De brister som föreligger när det gäller bevarandet av kyrkobyggnader är tyvärr också ännu större när det kommer till föremålsvården och bevarandet av det immateriella kristna kulturarvet. I nederländska finns Museum Catharijneconvent med inriktning på nederländsk konst och kulturhistoria som samlar och skildrar de mest värdefulla delarna av det nationella kristna kulturarvet. Då behovet av en liknande institution är stort även i bör regeringen utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum.