mot · H2023002 · 2014-11-11 00:00:00 — Det finns en risk att framtidsoptimismen bland europeiska företag påverkas negativt av exempelvis krisen i och de sanktioner som införts av såväl EU som . Det finns tecken som tyder på att det instabila läget i regionen redan kan ha påverkat exporten i ekonomierna i närområdena. är utvecklingen i euroområdet fortsatt osäkert. Läget har förbättrats men riskerna kvarstår, särskilt om stödet för krispolitiken vacklar kan krishanteringen och reformpolitiken försvåras. 6 Regeringens ekonomiska politik Vi ser med oro på att regeringens ekonomiska politik riskerar att försvaga den svenska ekonomin och bromsa jobbtillväxten, särskilt då detta kombineras med att regeringen skjuter viktiga reformer . Det är inte rätt väg för att bygga ett starkare . 6.1 Risk för försvagad svensk ekonomi starka ekonomiska position förklaras till stor del av att såväl socialdemokratiska regeringar som alliansregeringen värnat det finanspolitiska ramverket med överskottsmål, utgiftstak, kommunalt balanskrav och en sammanhållen budgetprocess. Detta ramverk har tjänat väl. Ordning och reda i statens finanser är en av viktigaste konkurrensfördelar. Den breda uppslutningen bakom ramverket har varit en styrka för under finanskrisen. Starka statsfinanser säkrar både trygghetssystem och välfärd och bidrar till att investeringsklimatet stärks och inhemsk konsumtion kan stöttas under en nedgång. Denna konkurrensfördel går lätt förlorad om ramverket ignoreras. Därför är det problematiskt att regeringen för en politik där överskottsmålet riskerar att överges. Behovet av ekonomiska skyddsvallar är större då länder runtomkring oss kommer att ha svårt att stötta ekonomin vid nästa kris. Skuldsättningen i jämförbara EU-länder har i genomsnitt ökat och i flera EU-länder är skulderna nu av BNP. I det här omvärldsläget vore det allvarligt att kompromissa med ordning och reda i ekonomin. En av de bärande delarna av det finanspolitiska ramverket är överskottsmålet som säger att när ekonomin åter når sin potential, när BNP-gapet sluts, ska det finansiella sparandet i offentlig sektor motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Alliansen delar regeringens bedömning att en sådan normalisering av ekonomin väntas ske 2018 och har därför presenterat en politik för hur kan nå 1 procents överskott till 2018. Det är oroväckande att regeringen i praktiken överger överskottsmålet eftersom den avstår från att presentera hur återgången till 1 procents överskott ska kunna ske i takt med att ekonomin återhämtar sig. Detta har exempelvis lett till skarp kritik från som uttalade att: ”En planering som innebär att det finansiella sparandet klart understiger en procent vid ett balanserat konjunkturläge innebär ett brott mot det finanspolitiska ramverket.” Historiskt har konsekvenserna av regeringar som förlorat greppet om ekonomin slagit som hårdast mot dem som behöver samhällets stöd som mest. upplevde detta senast under 90-talskrisen när kraftiga nedskärningar drabbade sjukvården, skolan och omsorgen och det tog exempelvis för kvinnors sysselsättning att återhämta sig. vill regeringen montera ned reformer som alliansregeringen gjort inom sjukförsäkringen, vilket riskerar att bygga upp ett omfattande kostnadstryck när människor åter riskerar att pressas in i utanförskap. Alliansregeringen har ägnat åt att bryta det utanförskap som byggdes upp senast. Socialdemokraterna styrde , där cirka 140 personer förtidspensionerades. har utanförskapet istället minskat med närmare 200 000 personer. Skulle den utveckling brytas, vilket regeringens politik öppnar upp för, ser hur vi de ökade kostnader som följer i utanförskapets spår riskerar att tränga undan resurser som skulle behövts för att stärka välfärden eller bygga upp skyddsvallar inför nästa kris. De skatteförslag som regeringen går fram med riskerar dessutom att leda till lägre inkomstförstärkningar än vad som förväntas. skriver bland annat att ”promemorian överskattar förstärkningen av de offentliga finanserna på grund av avtrappat jobbskatteavdrag och begränsad uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Detta eftersom regelförändringarna kan ge upphov till lägre beskattningsbara arbetsinkomster än vid oförändrade regler”. Sammantaget är risken övervägande att de skattehöjningar regeringen avser genomföra kommer leda till att intäkterna blir lägre än väntat. Detta medför att de utgiftsökningar som avses finansieras via skatteförslagen underfinansieras . Någonting som ytterligare försvagar statens finanser. 6.2 Den svenska jobbtillväxten riskerar att bromsas upplever en bred uppgång på arbetsmarknaden där sysselsättningen ökat och väntas fortsätta öka framöver. Sysselsättningsgraden är högst i EU. breda jobbtillväxt väntas fortsätta när konjunkturen normaliseras. och Arbetsförmedlingen bedömer att kommer ha en tydlig sysselsättningsökning framöver. Rådande konjunkturläge är dock på intet sätt stabilt och vi ser stor osäkerhet i omvärld. Regeringens skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster är drygt 40 gånger så omfattande som deras satsningar på företagande. Den vill göra det dyrare att anställa både yngre och äldre som dess inkomstskattehöjningar drabbar över en miljon löntagare. Att strama åt inhemsk efterfrågan och försämra förutsättningarna för de arbetsgivare som anställer, och vill anställa, hotar att bromsa den svenska jobbtillväxten. Det är därför allvarligt att regeringen föreslår reformer som försämrar drivkrafter för att arbeta. Särskilt då de kombineras med kraftigt utbyggda bidragssystem, vilket minskar incitamentet att gå från bidragsförsörjning till förvärvsarbete. har bland västvärldens högsta marginalskatter. Trots det höjer regeringen nu marginalskatterna ytterligare, genom avtrappat jobbskatteavdrag och att skiktgränsen för statlig inkomstskatt räknas upp långsammare . Det har skadliga samhällsekonomiska effekter och ger sannolikt betydligt mindre skatteintäkter än regeringen räknar med, eftersom det påverkar motivationen att arbeta. Trots att den demografiska utvecklingen innebär att fler behöver arbeta längre, inför regeringen dessutom en löneskatt för dem som jobbar. Det blir även dyrare att anställa unga, när arbetsgivaravgiften för unga fördubblas, vilket slår extra hårt mot branscher där många unga är anställda och mot unga utan erfarenhet som försöker få in en fot på arbetsmarknaden. Kritiken mot regeringens skattehöjningar delas av ett flertal remissinstanser. skriver exempelvis i sitt remissvar att ”Det förhöjda grundavdraget ändrar relativpriset mellan arbete och pension och kan därmed dämpa utbudet av arbetskraft medan förslaget om att återinföra den särskilda löneskatten för personer minskar efterfrågan på äldre arbetskraft”. Arbetsförmedlingen skriver bland annat i sitt remissvar att ”En konsekvens av avtrappningen av jobbskatteavdraget och att minska uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt för månadsinkomster runt är att marginalskatten kommer att öka i olika grad i inkomstlägen över denna månadsinkomst vilket riskerar att minska arbetsutbudet och därmed arbetskraftsdeltagandet”. utvärdering, TCO, , och är ytterligare exempel på myndigheter och organisationer som är kritiska till vilka effekter regeringens skattehöjningar får för jobben. Även regeringen själva uttrycker att förslagen slår mot jobb och tillväxt. I budgeten skrivs exempelvis: ”De skatteförslag som lämnas och aviseras i denna proposition kommer att bidra till att sysselsättningen och BNP dämpas något.” De jobb som väntas slås ut ska istället ersättas av platser i olika system och tillfälliga utbildningsinsatser. Höjda ersättningssystem väntas minska arbetskraftsutbudet när drivkrafterna till arbete minskar. Detta innebär en nedmontering av arbetslinjen som riskerar att låsa ute många ur arbetskraften som trösklarna in till arbetsmarknaden höjs. 6.3 Viktiga reformer skjuts starka position är resultatet av en bred och strukturellt riktig reformpolitik. När omställningstrycket hårdnar på svensk ekonomi behöver det mötas med fortsatta reformer. Vår infrastruktur är exempelvis i fortsatt behov av modernisering och investering, bostadsbyggandet behöver förenklas och industrins energibehov behöver säkras . Mot den bakgrunden är det oroväckande att regeringen istället väljer att skjuta nödvändiga reformer . Regeringens otydlighet kring energipolitiken samt skattehöjningar på energiproduktion skapar stor osäkerhet kring den svenska exportindustrins energiförsörjning. Alliansens energiöverenskommelse syftar till att skapa långsiktighet och säkerhet. Regeringens oklara och ofullständiga besked medför istället negativa effekter för investeringar, och i längden svensk konkurrenskraft, när industrin inte vet under vilka ekonomiska förutsättningar den verkar. För att än tätare knyta samman alla delar av , samt fullt ut tillvarata den kraftiga befolkningsökning som sker i våra storstäder, behövs fortsatta infrastrukturinvesteringar, utbyggnad av kollektivtrafiken samt ett omfattande bostadsbyggande. Att regeringen nu skjuter upp centrala infrastrukturprojekt samt öppnar upp för nedläggningar av regionala och citynära flygplatser riskerar att få långtgående negativa konsekvenser för tillväxten i hela . Regeringens ovilja att fatta beslut som rustar svensk konkurrenskraft riskerar att innebära förlorade år i ett allt hårdare omställningstryck. 7 Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken Ordning och reda i ekonomin samt en politik för fler i arbete är det som bygger starkt. Detta är därför kärnan i Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. 7.1 Ansvar för ekonomin ekonomi har utvecklats positivt , trots att präglats av den värsta internationella lågkonjunkturen . har haft tillväxt, sysselsättningen har fortsatt att öka och vi är det enda landet i EU där statsskulden har minskat under krisen. Den positiva utvecklingen beror på alliansregeringens politik som konsekvent var inriktad på att skapa jobb och på att ta långsiktigt ansvar för statens finanser. Ansvar för statens finanser är en förutsättning för att vi själva ska kunna styra vår framtid. I överskuldsatta länder överskuggar behovet av statsfinansiell sanering allt annat. Då drabbas jobben och välfärden. Tack vare att vi värnat starka statsfinanser har alliansregeringen, till skillnad från de flesta andra länder i vår omvärld, kunnat motverka krisens effekter. Vi kunde satsa på jobben genom sänkta skatter på arbete och företagande, genom satsningar på infrastruktur och forskning och genom mer pengar till välfärden. Den stimulanspolitik som alliansregeringen bedrev har tillsammans med våra reformer för att främja jobb, utbildning och företagande varit avgörande för den goda utvecklingen på arbetsmarknaden. I många länder i EU har jobben blivit färre. I har fler än 300 000 nya jobb skapats. Att slå vakt om, och vid behov stärka, det finanspolitiska ramverket och att vidta åtgärder för ökad ekonomisk stabilitet skapar förutsättningar för att stå emot kriser och för att ge långsiktig trovärdighet för den ekonomiska politiken. Under den gångna mandatperioden har flera åtgärder vidtagits dels för att stärka det finanspolitiska ramverket, dels för att motverka att den finansiella sektorn blir en källa till ekonomisk instabilitet. Alliansen står för ordning och reda i ekonomin och för fortsatt stabila offentliga finanser. Det krävs ansvarstagande för att fortsatt säkra starka position. Det är nödvändigt att finansiera reformer krona för krona. är vår bedömning att det inte finns utrymme för ofinansierade skattesänkningar. är en liten och öppen ekonomi och är därmed känsligt för svängningar i omvärldens efterfrågan. Att återvända till överskott om är viktigt för att ska kunna föra en stabiliserande finanspolitik i en framtida kraftig konjunkturnedgång. I synnerhet för ett land som , som har en relativt stor offentlig sektor och där en konjunkturnedgång därför får en relativt stor inverkan på de offentliga finanserna, är det viktigt att ha utrymme för att klara av stora svängningar i de offentliga finanserna. Därtill har en relativt stor banksektor, vilket innebär att riskerna för de offentliga finanserna är betydande vid förnyad turbulens på de finansiella marknaderna. Det finns också en betydande risk för att många länder i vår omvärld med hög statsskuld inte kommer att kunna stimulera ekonomin vid nästa konjunkturnedgång. Draghjälpen från omvärlden kan därigenom komma att bli mindre . Särskilt med tanke på att många EU-länder har en mycket hög skuldsättning. Erfarenheterna visar också hur snabbt skuldnivåerna kan öka för ekonomier utan starka skyddsvallar. Snittet för jämförbara EU-länder är en ökning av skuldnivåerna med av BNP under krisåren, och väntas vara det enda EU-land som sänker sin statsskuld . Överskottsmålet bör ligga fast. Det är ett väletablerat verktyg för att uppnå stabilitet i de offentliga finanserna. Erfarenheterna från den ekonomiska och finansiella krisen visar att överskottsmålet spelat en viktig roll i att skapa den stabilitet som är nödvändig för att de finanspolitiska åtgärderna ska få effekt. Flera motiv har angetts till nuvarande överskottsmål. Dessa är att det ska bidra till (i) långsiktigt hållbara offentliga finanser, (ii) en jämn fördelning av resurser mellan generationerna, (iii) ekonomisk effektivitet, samt (iv) tillräckliga marginaler så att stora underskott kan undvikas i lågkonjunkturer även vid en relativt kraftfull stimulanspolitik. Vikten av goda säkerhetsmarginaler i tider av internationell turbulens är det starkaste argumentet för att stå fast vid överskottsmålet. Inte minst för ett litet, exportberoende land som , med egen valuta, konjunkturkänsliga finanser och relativt liten obligationsmarknad. Ett bibehållet mål tillsammans med relativt låga statsskuld bidrar till ett högt förtroende på den internationella marknaden. För att trygga goda skyddsvallar och möjligheten att värna jobb och välfärd när nästa kris kommer bör överskottet i offentliga finanser nå av BNP när resursutnyttjandet är i balans, vilket bedöms vara . Vi ser att det kommer att krävas budgetförstärkningar på sammanlagt . Utformningen av finanspolitiken bör ta hänsyn till att resursutnyttjandet är fortsatt lågt. För att värna jobb och tillväxt bör finanspolitiken därför inte föras i en riktning som håller tillbaka återhämtningen i ekonomin 2014–2016. Budgetförstärkningar bör genomföras 2017 och 2018 när ekonomin bedöms normaliseras. Om en ny allvarlig störning drabbar svensk ekonomi och ekonomin hamnar längre från balans bör de budgetförstärkande åtgärderna förskjutas längre fram i tiden. Omvänt kan budgetförstärkningarna behöva tidigareläggas om återhämtningen sker snabbare. Alliansen är överens om att budgetförstärkningarna till övervägande del bör ske genom intäktsökningar, men det kommer också vara nödvändigt att begränsa utgiftsökningarna framöver. En viktig utgångspunkt är att budgetförstärkningarna inte ska påverka välfärdens kärnverksamheter. Inom sjukvård, utbildning och omsorg bör det i stället ske fullt finansierade reformer för att förbättra kvaliteten. Det är också centralt att budgetförstärkningarna inte sker genom ökad beskattning som slår mot sysselsättningen och företagsklimatet. På inkomstsidan bör en rad åtgärder vidtas. Skatteuttaget från den finansiella sektorn bör öka. är den finansiella sektorn undantagen från mervärdesskatt i EU-länderna, vilket bidrar till att beskattningen är lägre än för andra delar av näringslivet. En utgångspunkt bör vara att, på samma sätt som i , utjämna skatteuttaget genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn. Det är viktigt att upprätthålla skattesystemets legitimitet. beskattas den kommersiella fastighetssektorn mindre än andra delar av näringslivet. Skatteplanering genom paketering av fastigheter kan motverkas. För att ytterligare motverka fusk bör även nivåerna i skatte- och tulltilläggen höjas. Omställningen av transportsektorn är en viktig del av miljöpolitiken. Miljöstyrningen bör förstärkas genom en höjning av beskattningen för personbilar och fordon som har särskilt stora utsläpp av växthusgaser. Ytterligare miljöskatter, såsom kemikalieskatt och skatt på fluorerande växthusgaser, bör införas. Kväveoxidavgiften bör också göras om till en skatt. Alliansen föreslår även höjningar av skatten på alkohol och tobak i syfte att stärka folkhälsan. Det är viktigt att föra en ansvarsfull politik som begränsar utgiftsökningarna framöver. Sysselsättningen ökar starkt och vi ser en bred uppgång på arbetsmarknaden. Därmed är det naturligt att anpassa omfattningen av arbetsmarknadsåtgärderna längre fram. Det bör vidtas åtgärder som långsiktigt minskar ohälsa och sjukfrånvaro. Det kan till exempel handla om åtgärder för att motverka kvinnors ohälsa och stärka stödet i arbetet mot psykisk ohälsa. Det är också centralt att upprätthålla god kostnadskontroll i olika ersättningssystem genom att motverka förekomsten av fusk och överutnyttjande. Den statliga förvaltningen bör effektiviseras. Det bör också framgent ske en begränsning av de årliga anslagsökningarna i pris- och löneomräkningssystemet. För att inte motverka den förstärkning som sker av försvaret bör detta område undantas. Kostnaderna kan också minskas genom att myndigheternas lokalkostnader och lokalisering prövas hårdare. Dessa budgetförstärkningar på utgifts- och inkomstsidan kan, med nuvarande prognoser, förväntas ge tillräckliga budgetförstärkningar för att sparandet ska uppgå till av BNP 2018. Kommande förslag på reformer kommer att kräva ytterligare budgetförstärkningar. Eventuella förslag på reformer på utgiftssidan bör i mycket hög grad finansieras med lägre utgifter på andra områden. 7.2 Jobbmålet – över 5 miljoner i arbete 2020 byggs starkt genom fler i arbete. Alliansens mål är att alla som vill och kan arbeta ska ha ett jobb att gå till. Att ha ett arbete och en inkomst ger människor makt över sina liv, liksom en känsla av gemenskap och av att vara behövd. När vi är många som jobbar hjälps vi åt att skapa mer resurser till det som är gemensamt. Vi vill skapa förutsättningar för ett mer jämlikt och jämställt samhälle och stärka sammanhållningen i vårt land. Arbetsmarknaden ska rymma även dem som står långt ifrån att få ett jobb. Jobben och kampen mot utanförskapet är fortsatt grunden för Alliansens politik. När alliansregeringen tillträdde var utanförskapet rekordstort. förtidspensionerades cirka 140 personer. Det växande utanförskapet bidrog till att inkomstskillnaderna ökade kraftigt . Alliansen återupprättade arbetslinjen. Grundstenarna i Alliansens politik för fler jobb och mot utanförskapet har varit jobbskatteavdraget som gjort det mer lönsamt att arbeta, en tydlig politik för ökat företagande och lägre anställningskostnader, reformerna av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Dessutom kunde vi, tack vare våra starka statsfinanser, satsa på bland annat infrastruktur, forskning och utbildning och på att hålla uppe hushållens konsumtion genom lågkonjunkturen. Vi investerade också mer i skolan, sjukvården och omsorgen än . Den kommunfinansierade sysselsättningen väntas öka med drygt 30 000 personer . Sysselsättningsutvecklingen i välfärden för åren framöver bedöms bli stark. Vår politik var framgångsrik. Jämfört med 2006 har mer än 300 000 fler personer ett jobb att gå till. Utanförskapet har minskat med närmare 200 000 personer . Andelen ungdomar som varken jobbar eller studerar, liksom antalet sjukskrivna och förtidspensionerade, har minskat. Sysselsättningen bland utrikes födda och bland kvinnor har ökat. har högst sysselsättningsgrad och högst arbetskraftsdeltagande i EU. Utmaningarna på svensk arbetsmarknad är dock alltjämt stora. Arbetet för fler jobb och full sysselsättning behöver därför fortsätta med oförminskad kraft. Jobben är viktigaste framtidsfråga. Alliansens mål är att över fem miljoner människor ska ha ett arbete . Vårt jobbmål bör nås genom att sysselsättningen ökar med 350 000 personer . Med 350 000 fler sysselsatta 2020 uppskattas sysselsättningsgraden för personer till 2020. Alliansens jobbmål är ambitiöst. För att målet ska nås måste den jobbskapande politik som bedrivits ligga fast. Rätt utformade kan kvantitativa mål för politiken bidra till en bättre prioritering mellan olika politikområden och därmed till en högre välfärd. Erfarenheterna från socialdemokratiska regeringar visar dock att kvantitativa mål för till exempel arbetslösheten riskerar att styra politiken mot åtgärder som driver ut människor från arbetsmarknaden. Det har under tidigare regeringar till exempel skett genom ökade förtidspensioneringar och sjukskrivningar. Att uppnå mål genom ökat utanförskap är inte acceptabelt för den som sätter jobben främst. För att säkerställa att mål för sysselsättning och arbetslöshet inte nås genom en politik som ökar utanförskapet eller gömmer undan folk i statistiken bör återigen få ett uppdrag att löpande följa upp sådana mål. Det är viktigt att garantera att fler jobb skapas som utanförskapet minskas. En tydlig arbetslinje med drivkrafter att arbeta är grunden för en hög och hållbar sysselsättning. Vi kommer fortsatt lägga förslag för en ansvarsfull politik och en bred kombination av reformer. Villkoren för entreprenörskap och företagande behöver förbättras för att jobben ska bli fler eftersom det är i företagen – särskilt de små och medelstora företagen – som de nya jobben skapas. Platser i olika sysselsättningsåtgärder är viktiga komplement, men kan inte utgöra kärnan i en politik för fler jobb. Däremot krävs ytterligare insatser och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden för personer som står långt från arbetsmarknaden, såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning. Jobbmålet är vägledande för Alliansens reformpolitik och . 8 Ansvarsfullt finansierade reformer för att starkare I detta avsnitt beskrivs Alliansens reformer, finansiering och budgetförstärkningar i förhållande till ekonomiska vårproposition. Alliansens reformer 2015 till 2018 REFORMER (miljarder kronor) Mer kunskap i skolan Minskade barngrupper i förskola och fritidshem m.m. Tioårig grundskola och lågstadielyft (bl.a. mindre klasser) Mellan- och högstadiet (mer matematikundervisning, sommarskola och läxhjälp m.m.) Nyanlända och utrikes födda elever Utbyggd utbildning och fortbildning för lärare m.m. Höjt studielån och fler platser i yrkesvux Stärkta drivkrafter och jobbchanser på arbetsmarknaden Sänkta trösklar för unga (nedsättning av socialavgifter för unga m.m.) Bättre villkor för företagande i hela landet Nytt högkostnadsskydd för sjuklön Förstärkt landsbygdsprogram för lokal service och bredband m.m. Förstärkt och utvecklad välfärd Förbättra vården och omsorgen för demenssjuka Utvecklad samverkan mellan vård och omsorg Förstärkt kvalitetsarbete och skärpt tillsyn m.m. Måltidslyft i äldreomsorg och förskola Samordnings- och tillgänglighetsmiljard i sjukvården Satsning mot barns och ungas psykiska ohälsa Kortare väntetider i cancervården Bättre miljö – minskade utsläpp Supermiljöbilspremie, laddstolpar m.m. Alliansens förslag till finansiering och budgetförstärkningar till 2018. FINANSIERING OCH BUDGETFÖRSTÄRKNINGAR (miljarder kronor) Sänkt och slopat avdrag för pensionssparande Höjd fordonsskatt för lätta fordon m.m. Höjd skatt på alkohol och tobak Slopad gruppregistrering till mervärdesskatt m.m. Höjda dags- och ordningsböter, avgiftshöjningar m.m. Miljö, klimat och energi Tak för bidragskostnad vid nystartsjobb Slopad åldersavskrivning för nya studielåntagare Effektivisering av jobb- och utvecklingsgarantierna Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken (finansiering inom ram) Prestationsbunden vårdgaranti (finansiering inom ram) Bidrag till psykiatri (finansiering inom ram) SUMMA FINANSIERING OCH BUDGETFÖRSTÄRKNINGAR Övrigt (netto) -0,9 Utöver de inkomstförstärkningar som återfinns i Alliansens valmanifest har Alliansen ställt sig bakom följande skatteförändringar i budgetpropositionen: