ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202993 · 2014-11-06 00:00:00 — Rätt till meningsfull och utvecklande sysselsättning för personer i personkrets 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge personkrets 3 enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) rätt till meningsfull och utvecklande sysselsättning. står unga vuxna med omfattande fysiska funktionsnedsättningar utan både arbete och meningsfull sysselsättning. Trots subventionerade anställningar och andra arbetsmarknadspolitiska insatser har de svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. De har inte heller rätt till kommunernas dagliga verksamhet eftersom de tillhör personkrets 3 i LSS. Detta är en bortglömd grupp som hamnat mellan stolarna, dömda till ett liv i fattigdom och utanförskap, utan något att göra . De vill inget hellre än att ha ett arbete och vara en del av samhällsgemenskapen. Men den förda politiken för att få fler personer med funktionsnedsättning in på arbetsmarknaden eller förslagen i betänkande ”Sänkta trösklar – högt i tak” är inte av det slag att arbetsmarknaden kommer att öppnas upp för personer med omfattande fysiska funktionsnedsättningar. Efter att ha bollats fram och tillbaka hos Arbetsförmedlingen och , hänvisas alltför många unga vuxna med fysiska funktionsnedsättningar till kommunernas dagliga verksamhet. Men personer med omfattande fysiska funktionsnedsättningar som varken har utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd, eller betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, har inte rätt till daglig verksamhet enligt LSS. När rätten till daglig verksamhet infördes i LSS fanns det en uttalad politisk ambition att alla som omfattades av LSS skulle få rätt till sysselsättning. Men man bedömde då att inte hade råd. Frågan skulle istället prövas igen när den ekonomiska situationen medgav det. diskuteras en utvidgning av rätten till sysselsättning, men endast för personer med psykiska funktionsnedsättningar. Personer med omfattande fysiska funktionsnedsättningar är fortfarande en bortglömd grupp som hamnar mellan stolarna. Regeringen bör se över möjligheterna att ge hela personkretsen i LSS rätt till daglig verksamhet som en yttersta garanti för social tillhörighet och gemenskap.
mot · H202994 · 2014-11-06 00:00:00 — Pass är en värdehandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att skapa ett system liknande det som har införts i vad gäller ansökan om pass. försvann ca 46 000 pass. över 60 000. I början på 2014 var det närmare 177 000 svenska pass som var på drift. Det finns en misstanke att det sätts i system att anmäla pass som förkomna eller stulna. Orsakerna till varför detta sker kan naturligtvis variera. Många av de pass som anmäls som stulna säljs dock på den svarta marknaden där summor på för ett pass förekommer och de används sedan vid migration. Pass är en värdehandling och ska därför behandlas som en sådan. Det ska förvaras på ett sådant sätt att det inte förkommer eller blir stulet. I vårt grannland har det införts en regel som innebär att det startas en förundersökning när en person ansöker om pass och finner man att det föreligger ett missbruk avslås passansökan. I finns det i princip inte någon gräns för hur många pass man som enskild kan beviljas även om det finns en misstanke om missbruk. Jag anser att ska se över möjligheten att tillskapa ett system liknande det som har införts i vad gäller ansökan om pass.
mot · H202995 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att länsstyrelserna ska göra halt i tillståndsprocesserna tills utredningen om den småskaliga vattenkraften blir klar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hänsyn vid kommande eventuella tillståndsprövningar för småskalig vattenkraft ska tas till verksamheter som har tillstånd och att kostnaden då måste vara skälig i relation till omsättningen. Den småskaliga vattenkraften runt om i har bidragit med miljövänlig energi och bidrar alltjämt med det. Det finns gamla vattendomar verksamheten bygger på men också tillstånd tillbaka till 1400-talet. Gammal beprövad kunskap som med ny modern teknik som effektivare tar tillvara kraften i vattnet som rinner genom landskapet. Som används för att lokalt utveckla arbetstillfällen och förädla produkter från närområdet. Nossan är ett av alla vattendrag med små kraftverk som i kommuns turistbroschyr beskrivs som ett av artrikaste vattendrag. Trots att samma vattendrag under århundranden varit källa för sågverk längs ån så är artrikedomen stor. Det brukar annars vara ett av argumenten mot verksamheterna. Men har i tänkt sig något annat. Många ägare till vattenkraftverk har fått brev från . I breven uppmanas kraftverksägare, med hot om vite, att söka tillstånd enligt . Ett tillstånd med miljöprövning är kostsamt, och kostnaden är inte relaterad till omsättning eller det faktum att det redan finns gamla tillstånd. Det går istället att göra förbättringar för biologisk mångfald med enkla medel. Finns flera exempel på det runt om i landet. Bakgrunden till i agerande är ett utslag i mark- och miljödomstolen. Medan andra länsstyrelser har valt att agera annorlunda. Som inte slår ut de små vattenkraftverken. pågår nu en utredning om den småskaliga vattenkraften i som är kopplad till arbetet med EU:s vattendirektiv. Det har inte landat ännu för beslut. Det skulle kunna vara skäl nog för att avvakta den innan man agerar som man nu gör. Att regeringens förlängda arm agerar mot en utveckling av både småskalig vattenkraft och arbetstillfällen på landsbygden är allvarligt. Direktiven från regeringen måste vara tydliga på denna punkt. Regeringen via sina länsstyrelser bör göra halt i nu pågående processer tills utredningen om den småskaliga vattenkraften blir klar och beslut om den tas. I nästa steg så måste hänsyn tas till att det är verksamheter som har tillstånd och den eventuella tillståndsprövning som ska till måste vara till skälig kostnad i relation till omsättning. Detta bör ges regeringen tillkänna. i (C)
mot · H202999 · 2014-11-06 00:00:00 — Sexuella och reproduktiva rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter integreras i det reviderade och uppgraderade ramverket för global utveckling. Förhandlingarna om det nya ramverket för post 2015 kommer inledas . De processer som lett fram tills nu har inte överraskande visat att inkluderandet av sexuella och reproduktiva rättigheter kommer vara en av de svåraste knäckfrågorna. Motståndet mot individers, och särskilt kvinnors och ungdomars rätt att bestämma över sin egen kropp, sexualitet och hälsa är stort. Detta trots att vi vet att dessa mänskliga rättigheter är nära kopplat till andra utvecklingsfrågor, exempelvis människors möjlighet att utbilda sig och arbeta. Det behövs tydliga röster som vågar bryta ny mark för att verkliga resultat ska uppnås. har ett brett stöd i för att driva sexuella och reproduktiva rättigheter. bör därför i de fortsätta förhandlingarna prioritera sexuella och reproduktiva rättigheter tillsammans med andra likasinnade länder. bör verka för ett särskilt mål om jämställdhet och hälsa samt att delmål och indikatorer utformas så att alla människor kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter oavsett kön, sexualitet och var i världen man bor. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H2023013 · 2014-12-19 00:00:00 — med anledning av skr. 2014/15:23 om etableringslotsar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att systemet med etableringslotsar bör avvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Arbetsförmedlingen bör åläggas att genomföra kvalitetssäkring av lotsar. granskning av etableringslotsar innehåller svidande kritik mot reformen, bedömningen är att lotstjänsten sannolikt inte i tillräcklig utsträckning bidrar till att etablera nyanlända på arbetsmarknaden. Vidare bedömer att etableringslotsarnas uppdrag är för brett, vilket har lett till att arbetsmarknadsfokusen har tappats. Rapporten visar också att valfrihetssystemet inte fungerat tillfredsställande, bland annat har det framkommit att nyanlända lockats med gåvor och förmåner vid val av lots. Uppföljningen av lotsleverantörerna har inte fungerat vilket har inneburit att dåliga och fuskande lotsar fått fortsätta, vilket i sin tur gett låg kvalité i tjänsten. Enligt har även Arbetsförmedlingen konstaterat att det inte går att se något samband mellan användning av lotsar och etablering på arbetsmarknaden. Med anledning av svidande kritik föreslår att systemet med etableringslotsar avvecklas. Vidare föreslår vi att Arbetsförmedlingen fram tills detta skett ges ökat styrning mot kvalitetssäkring genom kontroll och uppföljning.
mot · H2023014 · 2014-12-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:26 Skärpta regler om förverkande av fordon vid trafikbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även inkludera grov vårdslöshet i trafik i uppräkningen i 7 § andra stycket trafikbrottslagen. För att förebygga återfall i allvarliga trafikbrott är ett förverkande av fordon en lämplig åtgärd som måste nyttjas i fler fall. I den nya föreslagna formuleringen i andra stycket under 7 §1 föreslås olovlig körning, rattfylleri eller grovt rattfylleri utgöra brott där vid bedömning om förverkande av fordon särskilt ska beaktas ifall gärningsmannen tidigare gjort sig skyldig till sådan brottslighet. och har ansett att det finns skäl att utvidga uppräkningen av brott och även inkludera t.ex. grov vårdslöshet i trafik. I detta sammanhang har särskilt framhållits att ansvar för grov vårdslöshet i trafik kan grunda sig på extrema trafikbeteenden, t.ex. trafikfarlig kappkörning i mycket höga hastigheter som markant ökar olycksrisken. Trots att regeringen delar bedömningen att det i sådana fall ofta finns en beaktansvärd risk för fortsatt brottslighet och att upprepad sådan brottslighet normalt bör leda till ett förverkande så vill de inte addera grov vårdslöshet till skrivelsen. Motivet sägs vara att brottsbeskrivningen för vårdslöshet i trafik är vidare än de föreslagna brottskategorierna då de inte förutsätter att brottet begås av en förare av ett motordrivet fordon. Vi menar att de skäl som och anger och som regeringen i sak instämmer i är skäl goda nog för att även inkludera grov vårdslöshet i trafik som en av de specificerade brottskategorierna till den nya texten i andra stycket i 7 §1. Om ett brott av grov vårdslöshet i trafik inte skulle omfatta en förare av ett motordrivet fordon menar vi att domstol kan och ska kunna exkludera ett beaktande av ett sådant fall och att detta inte utgör något hinder för att lagskärpningen på ett ändamålsenligt sätt kan inkludera grov vårdslöshet i trafik.