ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021200 · 2014-11-07 00:00:00 — Nationell handlingsplan för de mest utsatta barnen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till svensk lag. Enligt var barnfattigdomen 2010 drygt så hög hos barn med ensamstående föräldrar som hos barn med sammanboende föräldrar. Barn till ensamstående föräldrar med utländsk bakgrund var dubbelt utsatta. Över hälften av barnen i den gruppen levde i ekonomisk fattigdom. De senaste årens nedmontering av de gemensamt finansierade trygghetssystemen har drastiskt försämrat den ekonomiska situationen för många vuxna, vilket i sin tur drabbar barnen. I grunden är barnfattigdomen ett arbetsmarknads- och utbildningsproblem. Låg utbildning hos föräldrarna ökar risken för barnfattigdom markant, eftersom dagens arbetsmarknad ställer högre krav. Kvinnors sysselsättning har också minskat, och sysselsättningen för kvinnor med utomeuropeisk bakgrund är så låg som . Bland kvinnor i arbetaryrken arbetar bara hälften heltid när de får barn, vilket betyder att det kan vara svårt att öka arbetstiden och inkomsten när barnen blir lite äldre. För att bekämpa barnfattigdomen krävs en kombination av åtgärder: en aktiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik som ger föräldrarna jobb, rätt till heltid, ökad rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid, förstärkta trygghetssystem och ett rimligt inkomststöd som till exempel bostadsbidrag. Även resursfördelning till skolan och satsning på kultur- och hör hit. Andra viktiga insatser handlar om boendemiljöer. Att människor med olika bakgrund, inkomster och förutsättningar bor och verkar i samma område är inte minst viktigt för barnen. Det är en hörnsten i det generella välfärdsbygget och skapar i sig mer lika och rättvisa förutsättningar i skolan och i samhällslivet. Att ombilda allmännyttan till bostadsrätter är ett steg i fel riktning. Risken är uppenbar, att det långsiktigt innebär att endast familjer med god ekonomi har råd att bo kvar i det som då blir en bostadsrättsförening. Tillsammans med marknadshyror leder det till ett ännu mer segregerat samhälle. Minskade sociala och ekonomiska klyftor är det mest verkningsfulla sättet att förbättra barns villkor och att skapa likvärdiga förutsättningar. Ett steg i rätt riktning är att erkänner som lag och ger den företräde framför nationell lagstiftning. Flera länder i vår närhet, bl.a. och , har gjort till lag. Det har medfört att krav har kunnat hävdas mot andra intressen och att dess principer får en större genomslagskraft i beslutsfattande, lagstiftning och praxis. Genom att göra till lag skulle vi få ytterligare ett viktigt redskap för att förbättra barnens situation och kunna utkräva ansvar när konventionens principer inte följs. För att få en tydlig bild av vad som behöver göras för att motverka och förebygga barnfattigdomen bör regeringen överväga att ta fram en nationell handlingsplan i syfte att värna och stärka de mest utsatta barnen.
mot · H2021202 · 2014-11-07 00:00:00 — Stöd till barn med särskilda behov i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av tillämpningen av reglerna om tilläggsbelopp i kommunerna. Barn med särskilda behov som inte får rätt stöd från början löper stor risk att få svåra problem . Barn som inte klarar av att gå ut , kommer inte vidare till gymnasiet och riskerar att hamna utanför arbetsmarknaden. En person som hamnar i utanförskap, inte kan försörja sig själv, kommer med stor sannolikhet att må dåligt. Det kommer också vara en hög kostnad för samhället. Om vi ska kunna minska utanförskapet måste resurser sättas in och kraftsamlingen ske innan människor hamnar i det. Sedan den nya lagen om skolpeng trädde ikraft har barn i behov av särskilt stöd rätt till extra resurser i skolan: ett så kallat tilläggsbelopp för extraordinära stödåtgärder ska betalas ut av kommunen. Men en formulering i har medfört en snäv och godtycklig tillämpning av reglerna rörande tilläggsbelopp i kommunerna. Detta har resulterat i att många kommuner har lämnat avslag på sökta tilläggsbelopp utifrån färdiga mallar och utan att se till varje enskild elevs behov. Lagen har kunnat tolkas på ett sätt att inga resurser getts till stöd i själva undervisningssituationen, trots att det just är där speciell kompetens krävs. Tillämpningen av lagen har slagit särskilt hårt mot elever i små fristående förskolor, skolor och resursskolor. Alliansregeringen aviserade att skollagen ska tydliggöras så att det framgår att tilläggsbeloppet syftar till att barn med inlärningssvårigheter får förutsättningar att nå målen för utbildningen och för att kunna fullgöra sin skolgång. Det ska uttryckligen anges att tilläggsbeloppet ska vara individuellt utformat. Tilläggsbelopp ska kunna ges även för åtgärder som har koppling till undervisningen, något som i praktiken inte är förenligt med den domstolspraxis som utvecklats. Det kan till exempel handla om en extra lärarresurs eller specialpedagogiska insatser. Det kommer att ta tid innan förslaget kan komma ikraft, därför måste regeringen få till stånd en övergångslösning så att barn i behov av särskilt stöd ska få tillgång till de resurser de behöver och också har rätt till.
mot · H2021203 · 2014-11-07 00:00:00 — Uppvärderad och förbättrad fritidsverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utfärda allmänna råd om barngruppernas storlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda att inkludera fritidspedagogerna i legitimationsreformen. Från barngrupperna på fritids har vuxit kraftigt och personaltätheten minskat avsevärt cirka 18 barn till 40,4 barn . Många barn tillbringar en stor del av sin tid i förskola, alla barn vistas en stor del av sin tid i skolan, men många barn spenderar också mycket tid på fritids. Att ha sitt barn på fritids är frivilligt för föräldrarna, men det är också för de flesta helt nödvändigt för att kunna förvärvsarbeta. Fritidshemmen ska därför dels stimulera barns utveckling och lärande, dels erbjuda en meningsfull fritid. Fritidsverksamheten glöms lätt bort i skoldebatten, men tiden på fritids spelar självklart en viktig roll för barnens framtid. Det är därför av yttersta vikt att fritidsverksamheten är pedagogisk och meningsfull. Fritidspedagogerna har en viktig uppgift i att möta barnen på deras nivå och förmedla kunskaper och värderingar som, utöver det som är skolans uppgift, är värdefulla att ha med sig i livet. Fritidspedagoger har en flerårig pedagogisk högskoleutbildning och därmed en hög kompetens att möta barn med olika behov under friare former. Ofta är det lättare att uppnå en mer kamratlig relation mellan fritidspedagog och barn än mellan en lärare i skolan och en elev. Att utveckla barns sociala kompetens, att lösa konflikter och prata om känslor och värderingar är några av de kompetenser som ingår i en fritidspedagogs utbildning. Storleken på barngrupperna och lärartätheten måste tas på fullt allvar. Genom ett prestationsbaserat stöd till de huvudmän som har små barngrupper eller som minskar storleken på stora barngrupper kan resultat nås. bör åter utfärda allmänna råd för barngruppernas storlek. En lägre status på fritidspedagogernas yrke har gjort att det är färre sökande till högskolan och svårare att rekrytera utbildade fritidspedagoger. Ett sätt att uppgradera yrket är att inkludera fritidspedagogerna i legitimationsreformen. Det borde även vara en självklarhet att specialpedagoger, med fritidspedagogutbildning i botten, får samma status som specialpedagoger med läraryrket i botten.
mot · H2021204 · 2014-11-07 00:00:00 — En hållbar dagvattenhantering för att undvika översvämningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en genomgång av nationell vägledning och lagstiftning kring hur beredskapen mot översvämningar ska stärkas. har översvämningar blivit allt vanligare i . Den statliga klimat- och sårbarhetsutredningen visade att klimatförändringen leder till att nederbördsmönstren kommer att förändras. Nederbörden kommer att öka i större delen av landet , vinter och vår. De intensivaste regnen om sommaren kommer att öka betydligt. En viktig ansvarsfråga som måste ut om vi ska ha en chans att förebygga omfattande skador och störningar till följd av översvämningarna, är hanteringen av dagvattnet. presenterade Svenskt Vatten en rapport om dagvattenhanteringen, som visade på tydliga brister i ansvarsfördelningen för att avleda vattnet. En huvudorsak är att lagstiftningen är otydlig. Otydligheten i ansvar mellan olika aktörer skapar osäkerhet och felaktiga eller uteblivna investeringar. Olika ambitionsnivåer i olika kommuner innebär att beredskapen skiftar på ett sätt som inte är tillfredsställande. Klart är att hanteringen av dagvatten i städer måste byggas om för att hantera och fördröja dagvattnet så lokalt som möjligt. Dagens avloppssystem är inte byggda för att hantera extrema regnoväder, utan istället måste vi hantera regnvattnet ovan mark. har efter omfattande översvämningar på grund av regnoväder startat ambitiösa projekt för att bygga om sin dagvattenhantering i stort sett hela , där vägarna ska användas för att transportera bort vattnet vid skyfall istället för avloppsledningar under mark. Parker kommer att byggas om för att kunna fungera som fördröjningsmagasin under regnoväder. Två lagändringar i har underlättat ansvarsfördelningen i hanteringen av dagvatten. För det första har danska staten gjort det möjligt för kommunerna att ändra va-bolagens dimensioneringskrav, så de även innehåller krav för dimensionering mot översvämning. För att uppnå dessa krav har va-bolagen fått rätt att kräva en högre va-taxa. För det andra har danska staten gjort det möjligt för va-bolagen att medfinansiera den del av kommunala och privata projekt som omfattar dagvattenhantering ovan mark. De svenska kommunerna behöver stödjas för att klimatanpassa systemen. Det krävs tydligare vägledning och lagstiftning kring hur beredskapen mot översvämningar ska stärkas, både vad gäller att informera och att fastställa det lagliga ansvaret för det förebyggande arbetet. Det är viktigt att klimatanpassningen kan starta för att de svenska kommunerna ska hinna bygga om sin dagvattenhantering innan klimatförändringarna orsakar oöverskådliga kostnader för kommunerna.
mot · H2021205 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av strandskyddslagstiftningen för att det ska blir enklare att bygga i glest befolkade delar av landet. har tidigare medverkat till att lätta upp strandskyddet i mer glest befolkade delar av . Alltjämt får strandskyddsreglerna emellertid orimliga konsekvenser, inte minst i våra mer befolkade regioner. Formuleringarna i lagstiftningen är så luftiga att de kan tolkas hur restriktivt som helst. Under alliansregeringen tillsattes en strandskyddsdelegation för att underlätta tillämpningen av lagstiftningen ute i kommuner och länsstyrelser. Att en lagstiftning är så svår att tillämpa att det krävs en statlig delegation för att hjälpa till är i grunden tecken på att något är fel. Lagstiftningen upplevs också i stora delar av landet som verklighetsfrånvänd. I kommuner där det finns flera mil med obebodd strand och tusentals med sjöar, där det går strand per kommuninvånare, är det svårt att förstå tanken med strandskyddet. Att ett storstadsperspektiv har använts när strandskyddslagar formulerats är inte rimligt för lagar som ska tillämpas i hela landet. Därför behövs det nu ett rejält omtag i strandskyddsfrågan. Alla de olika åtgärder som vidtagits putsar bara på en lagstiftning som i grunden är orimlig. Vi har nämligen samma strandskydd i hårt exploaterade delar av som i inland. Och lagstiftningen vilar på den bärande principen att allt som inte är uttryckligen tillåtet är förbjudet. Utgångspunkten måste vara tvärtom: allt som inte är uttryckligen förbjudet ska vara tillåtet. I de mer glest befolkade områdena bör bebyggelse vara tillåtet förutom i områden som genom särskilda beslut pekats ut som skyddsvärda. Dagens regler ger också för stort tolkningsutrymme åt enskilda tjänstemän och myndigheter. Men även i exploaterade delar av landet innebär dagens regelverk att äganderätten ibland får en allt för svag ställning. Det viktiga som strandskyddet ska värna om är allmänhetens tillgång till stränder och att skydda unika naturvärden, inte vara en allmän stoppbestämmelse. Det måste till en total översyn av strandskyddslagstiftningen. Översynen ska leda till att det blir enklare att bygga i glest befolkade delar av landet, inte bara i teorin utan även i verkligheten.
mot · H2021209 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över återanställningsskyddet i lagen om anställningsskydd (LAS). Trygghet på arbetsmarknaden är bra för alla parter – både arbetsgivare och arbetstagare. Men med erfarenheterna från den genomgångna finanskrisen blir det uppenbart att det finns både bra och mindre bra delar i LAS. Oron bland företag för att tappa kompetens i form av nyanställd personal och därmed konkurrenskraft är stor, liksom oron bland unga människor som behöver komma in på arbetsmarknaden för att få arbetslivserfarenhet och möjlighet till framtida referenser. Vi behöver skapa ett system som innebär en trygghet på arbetsplatsen som flexibilitet och anställningsbarhet kan underlätta för unga att både få och behålla ett jobb. En av de saker som skulle underlätta både för företagen och för unga människor på arbetsmarknaden är att förändra återanställningsskyddet. Många små företag har stora svårigheter att kompetensväxla anställda inom det egna företaget. För att bredda kompetensen i företagen och få en mer flexibel arbetskraft finns behov av att anställa t.ex. unga, nyutbildade personer framför att återanställa tidigare anställda. Dessa har inte alltid den bredd och den flexibilitet som krävs, t.ex. flera kompetensområden som möjliggör för företagen att använda arbetskraften mer effektivt och flexibelt. Det finns därmed en inbyggd funktion i återanställningsskyddet som riskerar att dränera små och medelstora företag genom att de inte kan anställa den arbetskraft de bäst behöver, och det är ett stort problem. Vi bör därför se över LAS med avseende på återanställningsskyddet.
mot · H2021210 · 2014-11-07 00:00:00 — Sexuell preferens och blodgivning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sexuell preferens inte ska påverka om en person får lämna blod eller ej. Bristen på blodgivare i landet är stor. För att kunna upprätthålla en tillräcklig mängd blod på våra sjukhus är det viktigt att alla som kan bidra med sitt blod ska få göra det, förutsatt att de uppfyller hälsokriterierna. I regelverket för blodgivning står det att en man som har haft sex med en annan man inte får lämna blod. Det är diskriminerande utifrån både sexuell preferens och kön. Även heterosexuella personer och icke-män kan ha sexuella kontakter som medför högre risk för olika smittspridningar. Det viktiga är att använda säkra metoder för att kontrollera att donerat blod är fritt från sjukdomar och att kartlägga eventuellt sexuellt riskbeteende oavsett sexuell preferens eller kön. Det nuvarande regelverkets största konsekvens är diskriminering, inte minskad smittspridning. Ett homosexuellt manligt par som lever tillsammans utan smittrisk tvingas med dagens regler att välja mellan att ha sex och ge blod. Regelverket borde ändras så att endast riskbeteenden diskuteras, utan inblandning av sexuell preferens och kön.
mot · H2021211 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mellan och . Den järnväg som är känd som består historiskt sett av tre olika delar: –var ursprungligen en del av Ostkustbanan, järnvägen –har en egen bakgrund som enskild järnväg och –, slutligen, kom till som statsbana. Den nya byggs i när näringslivet i norra gör mångmiljardinvesteringar. Det gäller såväl gruvindustrin som förädlingsindustrin. Tillsammans med får därför stor betydelse för hela . Största delen av produktionen i norr exporteras söderut i och vidare ned i . Det handlar om betydande siffror i både vikt och pengar. En järnväg som motsvarar vår tids krav på snabba, säkra och miljövänliga transporter betyder goda förutsättningar att lyfta hela regioner. Det bekräftas av de senaste årens investeringar på järnväg i . förväntas på samma vis medverka till en landsdel som kan utvecklas ekonomiskt, socialt och kulturellt. betyder bland annat att universitet och högskolor blir mer lättillgängliga för fler invånare i norra och att företagen får tillgång till effektiva godstransporter. Det är dessutom av största vikt för regionens utveckling att människor har möjligheter att pendla till arbeten även utanför regionen på ett snabbt och pålitligt sätt. Om människor ser möjligheten att arbeta på annan ort men fortfarande bo kvar i regionen som en reell möjlighet kommer detta att påverka regionen positivt i form av mindre utflyttning och ökade skatteintäkter till kommuner och landsting. Den mer än banan mellan och är upprustad med bland annat nya betongsliprar, helsvetsad räls och utbytta kontaktledningar, och dessutom byggs fem mötesstationer, i Birsta, , Hussjöby, och Hällenyland. Men sträckan har snäva kurvor och branta backar, och jämfört med de övriga delsträckorna håller den inte samma nivå. Högsta tillåtna hastighet är och järnvägen är längre än biltrafikens E4. Regeringen bör därför överväga ombyggnad och upprustning av mellan och inför nästa nationella plan för transportsystemet.
mot · H2021212 · 2014-11-07 00:00:00 — Lokalisering av statliga myndigheter och bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lokaliseringen av statliga myndigheter och bolag. I kölvattnet av den globala ekonomiska krisen som har bromsat upp tillväxten även här i kan man se regioner där tillväxten är påtagligt bättre än på andra håll. Tydliga mönster finns där universitets- och högskoleorter har fördelar med närheten till dessa utbildningsinstitutioner. Det finns en berättigad rädsla för överhettning i dessa attraktiva områden, och det är naturligtvis olyckligt om tillväxten hindras av att personal saknas. Vi kan t.ex. se att i tvingas vissa statliga verksamheter till högre lönelägen för att överhuvudtaget få personal. I har olika regioner olika tillväxttakt, och så kommer det säkert att förbli. Ser man till de kommuner som inte har högskolor finns ofta viljan hos ungdomar att vidareutbilda sig efter gymnasieskolan – detta trots att utbildningsinstitutioner inte finns på orten och att ungdomarna behöver flytta från orten för att vidareutbilda sig. Att få en omvärldsorientering är alltid bra, och därför kan studier på annan ort vara positivt. Det är dock viktigt att människor kan flytta tillbaka till sina uppväxtkommuner efter avslutad högskoleutbildning och då naturligtvis till jobb som motsvarar de akademiska studierna. Det huvudsakliga problemet är att nu lokaliserar sig oftast inte statliga myndigheter till de orter där detta behov av arbetstillfällen finns. Enligt min uppfattning är det en oklok åtgärd från statens sida eftersom det finns flera mindre orter som också torde vara lämpliga tjänsteställen. Det har även visat sig att det inte alls brukar vara några rekryteringsproblem till mindre orter. Många yngre vill gärna flytta till en mindre ort när de t.ex. bildar familj – det känns tryggt. I dessa mindre överhettade områden är hyrorna oftast betydligt lägre, och staten skulle på så sätt i betydande grad kunna minska sina kostnader. Med dagens informationsteknologi kan man ytterligare understryka att allt inte behöver finnas i eller på andra större orter. Många av dessa mindre orter har ofta en väl fungerande infrastruktur både när det gäller transporter och it. Jag vill särskilt understryka att tillväxtorterna skall vara motorer i sina regioner. Men det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela skall leva.
mot · H2021213 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det enklare att driva företag i glesbygden. Att kunna bo och arbeta i glesbygd är en oerhört viktig fråga, dels för dem som lever i glesbygden, dels för i sin helhet. För att göra detta möjligt måste det finnas företag och arbetstillfällen. Ett sätt att skapa denna tillväxt är att göra det enklare att driva företag, avskaffa de hinder som uppstår för småföretagen samt att göra det mindre riskfyllt att anställa. Den tidigare regeringen har påbörjat ett gediget förenklingsarbete, vilket är mycket positivt. De administrativa kostnaderna för företagen har minskat med nästan , och har regelförenklingsarbetet vidgats till att omfatta mer än administrativa kostnader. I finns det oerhört många enmansföretag men steget från att vara enmansföretagare till att anställa sin första person är, på grund av att situationen ser ut som den gör, väldigt långt. Enligt företagen föreligger en rad hinder för att anställa och på så vis kunna växa som företag samt skapa fler arbetstillfällen i sitt närområde. Enligt en undersökning från ansåg av småföretagarna att krångliga regler utgör ett stort hinder för tillväxt. av alla småföretagare ansåg att tidsbrist är ett stort hinder för tillväxt i det egna företaget. I andra undersökningar lyfts för höga arbetsgivaravgifter fram som en bidragande orsak till varför man inte anställer. När det gäller de kommunala handläggningstiderna i olika tillståndsärenden kan det skilja sig åt mellan olika kommuner. Det vore önskvärt att det fanns en enhetlighet. Av ovan nämnda skäl är det angeläget att göra en översyn om hur man skulle kunna stimulera till egenföretagande samt se över vilka åtgärder som kan vidtas, alternativt vilka regler som skulle kunna förenklas för att få företag att våga anställa i glesbygdsområden i .
mot · H2021214 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mellan och . söder om rustades upp . Det byggdes om och byggdes även delvis ny järnväg mellan och anslutningen till vid Västeraspby norr om . Den nyrustade banan invigdes . Den ursprungliga banan byggdes –1925. Genom att har rustats upp har helt nya förutsättningar för järnvägstrafiken längs skapats. Banan är en viktig länk för den ökande järnvägstrafiken mellan norra och . Tillsammans med och Ostkustbanan bildar en kustjärnväg för snabba, säkra och miljövänliga person- och godstransporter. Den norra delen av mellan och Västeraspby åtgärdades dock inte och är i mycket dåligt skick och trafikeras bara av godståg. Den sträckan har inte heller någon fjärrstyrning. För företag som SCA och Mondi som använder denna sträckning är den oerhört viktig; om den inte fanns skulle transporter på väg bli nödvändiga. Upprustningen av resterande del av skulle också ge omledningsmöjligheter mellan stambanan i inland och järnvägen längs kusten. Det skulle skapa trygghet för industrin och även persontransporter vid eventuella störningar på stambanan. Någon reguljär persontrafik förekommer inte på norra delen av . En upprustad skulle kunna möjliggöra persontrafik. Detta skulle bidra till utvecklingsmöjligheter för genom förenklad pendling. kunde tågen köra 90–/h på banan. På grund av bristen på underhållsarbete har banans tillåtna hastighet kontinuerligt sänkts och är nu nere /h. Det förekommer också en hel del urspårningar på banan till kostnader för både industrin och . Skogsnäringens behov av en upprustad järnvägssträcka mellan och är akut.