mot · H2022524 · 2014-11-10 00:00:00 — Kraftiga straffskärpningar för bl.a. våldsbrott Straffskärpning för misshandel av gravida Ta bort straffrabatten för dem över 18 år Möjlighet att döma unga gärningsmän som vuxna Ta bort den automatiska villkorliga frigivningen Ingen straffrabatt vid otillåten utredning Åtgärder vid flerfaldig brottslighet Utvisning av kriminella utlänningar Inte sänkta straff vid utvisning Åtgärder mot illegala vapen Uppvisande av tillståndsbevis för vapeninförsel Försvårande omständighet vid störningar i den allmänna ordningen Kriminalisera undangömmande av illegala invandrare Fotboja vid frisläppande efter allvarliga brott Skärpt straff för sexköp av barn Borttagande av preskriptionstid för grova brott Strängare regler för permission Skärpt lagstiftning mot kat-smuggling Våld mot valda politiker bör likställas med våld mot tjänsteman Ytterligare verktyg för att bekämpa trafficking Obligatorisk information om smittbara sjukdomar vid samlag Skärpta straff för människosmuggling Återgång till tidigare straff vid ny brottslighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa riktiga livstidsstraff. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag som ska resultera i strängare straff för framförallt vålds-, sexual- och narkotikabrott samt för stöld, rån och inbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om straffskärpning för misshandel av gravida. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ta bort straffrabatten för dem . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en möjlighet att döma unga gärningsmän som vuxna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att straffmyndighetsåldern ska sänkas från till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort den automatiska frigivningen efter två tredjedelar av utdömt straff enligt 26 kap. 6 § . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågan om utvisning ska bli en obligatorisk del för domstolen att pröva vid brottmål där den tilltalade innehar medborgarskap i ett annat land än eller är statslös. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska föreligga synnerligen starka skäl för att utvisning vid prövning i domstol inte ska utdömas i det fall där en utlänning döms för ett brott som kan medföra utvisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att brott med uppsåt ska ses som försvårande omständighet för gärningsmannen vid prövning av utvisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att domstol ska ta mindre hänsyn till utlänningens levnadsomständigheter eller hur länge utlänningen vistats i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa kravet på att det måste föreligga ”synnerliga skäl” för att kunna utvisa en kriminell utlänning som bott i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa kravet på att det måste föreligga ”synnerliga skäl” för att kunna utvisa en kriminell utlänning som har haft uppehållstillstånd . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa kravet på att det måste vara ett synnerligen grovt brott och medföra allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet för att domstolen ska besluta om utvisning i de fall som den kriminelle utlänningen har flyktingstatus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta avtal med andra länder för att möjliggöra att en utlänning som är dömd till fängelsestraff följt av utvisning kan avtjäna sitt straff i annat land. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dels att upprätta en databas där utvisningsdömdas foto, fingeravtryck och dna-prov lagras, mot vilka framtida immigranter som söker uppehållstillstånd eller medborgarskap ska kontrolleras, dels att om en person återfinns i detta register ska denne frihetsberövas till dess att han är utvisad, vilket ska ske omgående. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hålla av- eller utvisningsdömd i förvar till dess att av- eller utvisning kan ske i de fall där det av olika anledningar föreligger förhinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte sänka straffen på grund av att gärningsmannen kommer att bli utvisad i samband med domen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta straff för vapenbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppvisande av tillståndsbevis för vapeninförsel till tullen vid gränspassering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kriminalisera rymning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder vid flerfaldig brottslighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda kumulationsprincipen vid vissa brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en ”tredje gången gillt”-princip. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säker bevisning där skuldfrågan står klar och som tillkommit genom otillåtna eller kränkande utredningsmetoder ska ge samma straffpåföljd som om bevisningen tillkommit genom tillåtna utredningsmetoder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vapenklassa farliga laserpekare och undersöka hur användning av dessa mot andra människor ska klassas som synnerligen grov misshandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försvårande att begå ett brott under eller efter en allvarlig störning av den allmänna ordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett register över pedofiler och flerfaldigt dömda våldtäktsmän som bedöms ha hög återfallsrisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kriminalisera skyddande av illegal invandrare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda utländskt tiggeri och straffbelägga det med böter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa elektronisk fotboja vid frisläppande efter grövre brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minimistraffet för köp av sexuell tjänst av barn ska ändras från böter till fängelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort preskriptionstiden för vissa brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa reglerna för permission. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gränsen för grov narkotikasmuggling sätts till mängden för drogen kat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att folkvalda politiker ska omfattas av det skydd som anges i 17 kap. om brott mot allmän verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa straffen för trafficking. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att informera om allvarliga sexuellt överförbara sjukdomar innan oskyddat samlag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som smugglats in i som huvudregel ska få avslag på ansökan om uppehållstillstånd eller medborgarskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa straffen för människosmuggling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa straffen för organiserande av människosmuggling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återgång till tidigare straff vid ny brottslighet. Inom flera områden i ligger nivåerna på straffen klart under vad som kan motiveras utifrån brottens allvar, offrens lidande eller samhällets skyldighet att bestraffa brottslingar, framförallt när det handlar om brott som orsakar fysisk eller psykiskt lidande mot andra människor. Främst åsyftar vi alltså brott såsom vålds- och sexualbrott men även grovt integritetskränkande handlingar såsom inbrott i någons hem, stöld och rån. Denna kommittémotion tar ett helhetsgrepp på de straffskärpningar som ser som allra viktigast att komma tillrätta med för att uppnå en nivå på straffen som står i proportion till brotten. är tydliga i sin syn på kriminalpolitiken. Vi sätter offren och deras anhöriga i fokus, inte de kriminella, som varit i fokus. Det är inte de kriminellas integritet vi värnar, inte deras rättigheter eller väl och ve. Det är offren vi bryr oss om. Med denna nya utgångspunkt i svensk kriminalpolitik anser vi att behovet av ett verkligt livstidsstraff utan möjlighet till benådning eller tidsbestämning är mycket stort i . ser straff och påföljder för brott inte bara som en fråga om rehabilitering utan även som en moralisk fråga, vilket därmed särskiljer vår syn från den som varit rådande. Utgångspunkten är att brottslingen förtjänar att straffas för att straffet har ett egenvärde i sig och för att ge offret och dess anhöriga upprättelse. Somliga brott som begås är av sådan natur att brottslingen inte förtjänar att få vistas ute i frihet igen, antingen för att brottslingen aldrig kan förväntas bli rehabiliterad eller för att det brott som begicks var av sådan natur att denne på moraliska grunder aldrig igen ska släppas ut. En annan aspekt är att gärningsmannen med detta straff inte ges chansen att ytterligare en eller orsaka andra människor lidande. Det blir med andra ord även ett straff som verkar i preventivt syfte. har ”livstidsstraff” på skalan men HD observerar att regeringens nådepraxis innebar att livstids fängelse omvandlades till 12–fängelse och praxis ligger i intervallet 18–. Dessa straffnivåer är i flera fall otillräckliga, vilket följande exempel belyser: En 51-årig man fick endast fängelse efter att ha hällt bensin över sin exsambo och tänt på. Med den sedvanliga straffreduceringen till två tredjedelar är han ute . fick allmänheten besked om att en polismördare väntas bli fri 2012 efter en sammanlagd fängelsetid , detta efter att ha avrättat två poliser. mördade en 71-årig man ett äldre syskonpar i Pinnarp genom att skjuta ihjäl dem med ett avsågat hagelgevär. dömde honom till livstids fängelse. Livstidsstraffet omvandlades sedan till . i mördade en 60-årig man sin hustru genom ett femtiotal knivhugg i ansikte, hals och på bålen. Sedan tog han ut sin sjuåriga dotter till ett skogsparti vid och högg ihjäl henne med ett trettiotal knivhugg. Beslut där livstidsstraffet blev omvandlat. dömde 1993 en 46-årig man för ett knivmord begånget samt för våldtäkt och sexuellt umgänge med barn, till livstids fängelse och utvisning. Beslut togs om att livstidsstraffet omvandlas. De brott som avses för riktigt livstidsstraff bör alltså vara för grova brott mot person där oprovocerat, hänsynslöst eller sadistiskt våld nyttjats, i likhet med brotten beskrivna ovan. Riktiga livstidsstraff ska kunna utdömas för brott som enligt kan medföra livstidsstraff. Utöver detta ska riktiga livstidsstraff kunna utdömas för upprepade grova vålds- eller sexualbrott av särskild hänsynslös och våldsam natur där offren åsamkas permanenta fysiska eller psykiska skador av allvarligare art. Vi väljer att utöka av de brott som har straffet livstidsstraff eftersom de brott angivna ovan är av sådan natur att dessa kan förstöra en eller flera människors liv, psykiskt eller fysiskt, och i många fall är av sådan grad att den kriminelle med sin gärning kan anses berättigad att leva i frihet igen. Med anledning av ovanstående anser att för de allra grövsta brotten ska införa ett riktigt livstidsstraff, där den dömde alltså inte har någon möjlighet till benådning, tidsbestämning av straff eller oövervakad permission. Kraftiga straffskärpningar för bl.a. våldsbrott Straffnivåerna i är ofta löjeväckande låga. Brottslingar som begått våldtäkt, mord eller andra fruktansvärda handlingar kan ibland komma undan eller i svenskt fängelse. Detta, menar vi, är inte i samklang med den allmänna rättsuppfattningen, ger inte offret och dess anhöriga upprättelse och verkar inte heller preventivt i någon större utsträckning. För att få lite perspektiv på vad vi menar med låga straff följer här en kort lista över hur låga straff folk kan få i : Man i dömd för misshandel, våldtäkt, narkotikabrott och brott mot knivlagen. Under våldtäkten hotade han kvinnan, urinerade på henne och slog sönder hennes mobiltelefon. Mannen är tidigare dömd för misshandel. Dom: i fängelse. våldtogs en 80-årig försvarslös dement kvinna av en 35-årig man, anställd som vårdare. Brottet skedde på arbetstid. återkom han till sin arbetsplats, då ej på arbetstid, och försökte våldföra sig på kvinnan igen. Våldtäktsförsöket avbröts dock då nattpersonalen kom och knackade på dörren och gick in. Brottslingen dömdes för våldtäkt och försök till våldtäkt till fängelse och . Ungdomar slår nästan ihjäl en 61-årig sjukpensionär, som får sådana allvarliga permanenta skador att han inte kan ta hand om sig själv längre, ”bestraffas” med 3 veckors ”samhällstjänst”. En 17-åring, en 30-åring och en 23-åring slog ner en 81-åring på rullator så att hon fick hjärnblödning och skallfrakturer och rånade av henne. 17-åringen (18 när han dömdes) fick 3 månader i straff och de två andra fick i fängelse (ute alltså). Listan kan göras lång på brott där brottslingen döms till alltför låga straff. En genomgång som gjort, den största genomgången i sitt slag, visar att svenska domstolar ofta dömer ut straff i den nedre kanten av straffskalan. Exempelvis konstaterades att straffen för samtliga brottstyper i snitt ligger i den nedre fjärdedelen av straffskalan. När det gäller grov kvinnofridskränkning, grov misshandel och olaga hot ligger av domarna i den nedre fjärdedelen av straffskalan. I rapporten dras också slutsatserna att allt fler döms till fängelse men att straffen blir kortare, att kvinnor får lindrigare straff än män och att det inte spelar någon större roll för straffets längd om man dömts tidigare. Denna situation är inte hållbar och visar tydligt att lagstiftarna måste agera för att åtgärda den rättspraxis som lett till att alltför låga straff döms ut alltför ofta. vill därmed se att regeringen återkommer med lagförslag som ska resultera i strängare straff för vålds- och sexualbrott. Även stöld, rån och inbrott ska på samma sätt ses över, då dessa ofta riktar sig mot enskilda personer eller deras hem. Dessutom ska straffskalan för narkotikabrott skärpas kraftigt, inte minst sedan förändrade praxis genom att kraftiga sänka straffen för narkotikabrott. Hur dessa straffskärpningar bäst uppnås, om det är genom höjda miniminivåer, förändrade rekvisit eller annat, får ankomma på regeringen att återkomma med förslag på. Straffskärpning för misshandel av gravida I såväl den svenska som utländska debatten råder delade meningar om när ett befruktat ägg räknas som en människa. Men alldeles oavsett när kvinnor i en laglig mening har eller ska ha rätt att göra abort, bör varje gravid som inte har för avsikt att avsluta graviditeten ha rätten att själva få räkna sin graviditet som ett resultat av ett nytt liv. Mot den bakgrunden bör rättspraxis kring synen på våld mot gravida ändras, så att våld mot gravida ses som inte enbart misshandel mot en individ utan mot två individer – och detta oavsett om gärningsmannen kände till att den misshandlade kvinnan var gravid eller ej. Våldsbrott mot gravida bör således som lägsta straffvärde automatiskt räknas som grov misshandel, med anledning av att särskild hänsynslöshet bör anses vara gällande när våldet mot gravida även drabbar en till under alla omständigheter oskyldig individ som dessutom helt saknar möjlighet att värja sig mot attacken. En lagändring bör även tydligt ange att om graviditeten avbryts på grund av våldet, eller om embryot/fostret skadas, skall brottet bedömas särskilt allvarligt och i paritet med om ett liknande våld hade drabbat en född person. Det finns dessvärre en uppsjö av straffrabatter att tillgå. ser generellt sett väldigt negativt på dessa, då de ytterligare spär på ett system som delar ut alldeles för korta straff. Ta bort straffrabatten för dem över 18 år samt lagen om särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare måste reformeras. I blir en person myndig och i och med denna ålder ska han eller hon betraktas som fullt ansvarig för sina handlingar. Dock tar svensk lag ändå särskild hänsyn till personer som är men under tjugoett år gamla, med lägre straff som följd. Detta förhållningssätt är orimligt eftersom de som är är myndiga och därmed ansvariga för sina handlingar och därmed bör denna hänsyn upphöra. Möjlighet att döma unga gärningsmän som vuxna En 86-årig dam rånades brutalt när hon var på väg hem från banken – stödd på en rullator. Hon hade tagit ut som hon skulle använda vid ett inplanerat tandläkarbesök. När damen tryckt in portkoden blev hon nedslagen av en 17-åring. Han slog ner henne så brutalt att hon fick en hjärnblödning och flera frakturer i ansiktet. Hon fördes sedan i ambulans till där hon fick vårdas . Förövaren blev tagen av polis och blev dömd för grovt rån, där minimistraffet är i fängelse. Straffet som blev utdömt blev emellertid endast för att han ”endast” var när brottet begicks. Ett annat exempel har vi i när en 17-åring dömdes av för tre våldtäkter mot tre olika flickor. Domen blev mycket mild på grund av gärningsmannens låga ålder; fängelse totalt. Minimistraffet för våldtäkt är annars . Annandag försökte en person född stjäla en bil från en pensionerad taxichaufför, . 81-åringen hörde stöldförsöket och rusade ut. Då slog brottslingen honom med en sten i huvudet tills han föll medvetslös till marken. Han fortsatte sedan att misshandla 81-åringen där bland annat revbenen knäcktes. Därefter släpade brottslingen kroppen till en sjö i närheten, där 81-åringen dränktes. Dådet var både brutalt och omskrivet. För detta brutala mord fick brottslingen endast sluten ungdomsvård och placerades på ungdomshem på grund av att han var . Straffet för mord är mellan 10 till fängelse beroende på hur grovt brottet är. En man blir skjuten 16 gånger. Rätten bedömde straffvärdet till fängelse för mordet med tanke på den hänsynslöshet som visats i agerande. På grund av att gärningsmannen var satte dock tingsrätten ner strafflängden till . En 18-årig man slogs ihjäl med en hammare och kroppen grävdes sedan ner i ett skogsparti. senare hittade polisen hans kvarlevor. Gärningsmännen, båda under , var dömda för en annan tortyrliknande misshandel. Tingsrätten dömde för mord och grov misshandel i två fall till fängelse för den ena av förövarna. Den andre för mord till fängelse . Hovrätten sänkte dock straffen till respektive med hänvisning till deras låga ålder. inträffade två förnedrande och grymma personrån mot två åldringar. Två yngre knivbeväpnade män gamla rånade först en äldre man och stannade hos honom . Men de var inte nöjda utan tog sedan med sig mannen till hans granne, en äldre kvinna, för att råna henne också. Hon utsattes även för sexuellt ofredande. Mannen stannade sedan hos kvinnan under knivhot. Från kvinnans konto fick de ut . Den ene gärningsmannen ofredade även den åldriga kvinnan med ett hänsynslöst beteende genom att ta henne på brösten och uttala att hon ska utföra oralsex på honom. Den ena av dem blev dömd för olaga hot, rån och förgripelse mot tjänsteman (annat brottstillfälle) till sluten ungdomsvård . Rån ger normalt sett i fängelse. En ung 16-årig tjej utsätts för strypande våld mot hennes hals och i övrigt med mycket kraftigt våld i form av sparkande våld och slag mot hennes huvud, hals och överkropp, för att därpå kastas mot ett stort stenblock, varpå hon avlider. Gärningsmannen, under , fick endast i sluten ungdomsvård för ett brott som normalt sett ger i fängelse men troligen mer på grund av brottets grova art. Han är ute igen när han är . Gemensamt för ovanstående exempel, och det finns tyvärr många fler, är att gärningsmännen är unga och därmed åtnjuter den rabatt som det svenska rättssystemet erbjuder. Grova mord, våldtäkter, rån med mera resulterar alltför ofta i väldigt korta straffvärden där dessa dessutom ofta avtjänas i så kallad ungdomsvård. Dels finns det rabatt för dem som är över 18 men under , dels ytterligare rabatt finns för dem som är gamla men under 18. Denna rabatt åskådliggörs i NJA 2000:65 där HD menar att en 15-åring bör dömas till cirka en femtedel av straffet en vuxen person får, en 16-åring till cirka en fjärdedel, en 17-åring till cirka en tredjedel, en 18-åring till cirka hälften, en 19-åring till cirka två tredjedelar, en 20-åring till cirka tre fjärdedelar. Lagrummet baseras på 29 kap. 1, 2, 3, 5 och 7 §§ . Att begå hänsynslösa, utdragna och sadistiska brott kan inte längre ursäktas med personens ålder. Är någon kapabel att begå fruktansvärda brott såsom ovan beskrivna då är personen även kapabel att ta konsekvenserna av sitt handlande. För att komma tillrätta med detta uppenbart omoraliska system föreslår vi att följande förändringar görs. Att det vid grova vålds- eller sexualbrott, speciellt de av hänsynslös karaktär, utfört av personer men ska prövas om gärningsmannen ska dömas som vuxen. Döms gärningsmannen som vuxen ska straffskalan tillämpas fullt ut utan straffrabatt. 1 kap. 6 § BrB reglerar den s.k. straffmyndighetsåldern och gör gällande att den som inte fyllt vid dagen för brott inte får tillmätas påföljd. En person får endast utredas för brott enligt lagen om unga lagöverträdare och detta om brottet bedöms som grovt. I den bästa av alla världar är barn just barn och ungdomar är ungdomar. I den världen kan inte barn tillmätas någon skuld och ungdomar som hamnat snett behöver främst en hjälpande skjuts i rätt riktning. En sådan värld anser vi att dagens lagrum som behandlar unga lagöverträdare återspeglar och i första hand också ska avspegla. Problem infaller dock när unga lagöverträdare genom medvetna handlingar kan tillmätas skuld för de värsta av brott. Hemska brott mot andra människor såsom mord, dråp, grov misshandel, rån och våldtäkter som riskerar att förstöra andra barn, ungdomar och vuxnas liv. Ett omskrivet exempel är den s.k. Kortedalamisshandeln , vari ett ungdomsgäng misshandlade en 61-årig man på en parkering nästan till döds och med obotliga hjärnskador som följd. De misstänkta var vid tiden för brottet. Ett annat exempel är gruppvåldtäkten i Hisingsbacka där en 15-årig flicka blev gruppvåldtagen av ett gäng och senare blev mordhotad efter polisanmälan. Två av förövarna var och gavs därmed inte någon påföljd (). Sådana exempel finns det fler av och när det gäller brott som rån är de ännu vanligare. Gänget som genomförde Kortedalamisshandeln kom lindrigt undan, och gärningsmännen bakom gruppvåldtäkten kunde snart lägga det hela bakom sig. För den misshandlade mannen eller den våldtagna flickan kommer dock aldrig livet bli sig likt igen. Genom exempel som de ovan står det tämligen klart att vårt straffrättsliga system inte är anpassat efter riktigt grova lagöverträdare som är unga. Denna lucka i lagen är farlig eftersom systemet misslyckas med att signalera en avskräckande effekt till såväl förstagångsförbrytare som återfallsförbrytare. Den är också farlig för att den allvarligt skadar medborgarnas tilltro till rättssystemet. Medborgarnas tilltro till rättssystemet förutsätter att det på ett brott följer en straffrättslig reaktion som är tillräcklig i förhållande till brottets allvar.