ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202706 · 2014-11-06 00:00:00 — Giftiga ormar i bostaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om giftiga ormar i bostaden. Frågan om rätten att ha giftiga ormar i flerbostadshus aktualiseras med jämna mellanrum. blev en ormägare biten av en kobra. Han hade i sin lägenhet närmare fyrtio olika giftiga ormar. Andra nyheter talar om ett stort antal giftiga ormar som finns i en lägenhet utan tillstånd och ormar som försvinner från sina ägare. Det är vanligen ormägarna själva som blir bitna av sina husdjur, men vetskapen om att det finns farliga ormar i ett bostadshus är mycket oroande för många. Giftiga ormar i en bostad gör det också svårt för polis och räddningspersonal att utan ormexperter kunna gå in i en sådan lägenhet. Kommunerna har rätt att besluta om tillstånd för att hålla vissa djur, bland annat ormar, och utfärda villkor för detta. Många kommuner har infört regler om ormar i bostaden, medan till exempel har slopat kravet på tillstånd, eftersom man menar att det sällan uppstår problem med detta. har särskilda föreskrifter om villkor för hållande, uppfödning och försäljning av djur avsedda för sällskap och hobby. Det finns detaljerade bestämmelser om hur giftormar ska hållas för att bland annat förhindra att de rymmer. Uppenbart följer inte alla ormägare dessa bestämmelser. Att bryta mot tillståndskravet är avkriminaliserat . ansåg i sitt remissvar till regeringen att avregleringen kan innebära svårigheter att ingripa mot överträdelser som kan medföra allvarliga risker för miljön eller människors hälsa, till exempel just i fråga om hållande av djur och då i synnerhet giftorm. Den borgerliga regeringen menade i sin proposition att denna typ av tillståndsplikt inte är av sådan central betydelse för skyddet av miljö och hälsa att den bör vara förenad med straffansvar, utan frågan om kriminalisering av djurhållning bör ses över särskilt. Den särskilda översynen ledde inte till några konkreta resultat. Därför bör den nya regeringen överväga en ny översyn.
mot · H202707 · 2014-11-06 00:00:00 — Vårdens hiv-kompetens och kvalitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vårdsituationen för hiv-positiva behöver ses över. Hiv/aids blev anmälningspliktigt enligt smittskyddslagen 1983. har det rapporterats totalt 9 891 fall av hiv-infektion, varav 2 428 har fått aidsdiagnos och 2 131 har rapporterats avlidna. fanns det cirka 5 800 personer med känd hiv-diagnos och med behandlingskontakt inom svensk sjukvård (). Enligt olika studier är hiv-positiva, och i synnerhet hiv-positiva inom de olika riskgrupperna (så som män som har sex med män, migranter, injektionsmissbrukare etc.) extra sårbara i möte med hälso- och sjukvården. Flera har upplevelser av dåligt bemötande och att kompetensen inom vården är låg. Kartläggning av vårdens hiv-kompetens och kvalitet Olika organisationer som jobbar med hiv-prevention och för hiv-positivas rättigheter har påpekat behovet av en kartläggning av hur vården för hiv-positiva ser ut runt om i landet då man upplever att det finns skillnader mellan vad som erbjuds av medicinsk behandling och hur bemötande av hiv-positiva patienter, i synnerhet patienter som går in under de olika kategorierna för riskgrupperna, bemöts inom hälso- och sjukvården. Organisationerna har föreslagit att det genomförs en utredning om vården för hiv-positiva i syfte att kartlägga eventuella kunskapsbrister, skillnader mellan landsting och eventuella behov av åtgärder (som kompetensutveckling bland anställda inom vården). Det är viktigt att säkerställa medicinsk behandling för biverkningar av bromsmediciner, som inte erbjuds över hela landet. Tillgång till mediciner, uppföljning av den hiv-positiva samt det psykosociala stödet, som enligt smittskyddslagen skall finnas, är andra saker som behöver ses över. En översyn borde särskilt koncentrera sig på följande aspekter: Medicinsk behandling för biverkningar av bromsmediciner Det lagstadgade psykosociala stödet Kompetensen inom hälso- och sjukvården Hiv-vårdens kvalitet utifrån kvalitetsindikatorer Om det finns andra sätt att organisera vården för hiv-positiva som kan bidra till en bättre vård.
mot · H202708 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra (2010:900). Äldre detaljplaner kan innehålla benämningen kvartersmark för allmänt ändamål (A). Sådan mark får endast användas för verksamhet som har ett offentligt organ som huvudman (stat, landsting, kommun). I kommuner runt om i landet finns det ett antal äldre detaljplaner som fortfarande gäller. Samhället utvecklas och många verksamheter, som tidigare drevs i det allmännas regi, drivs numera av privata aktörer såsom friskolor. Att ändra en detaljplan och ta bort benämningen kvartersmark för allmänt ändamål (A) förutsätter vanligen ett normalt planförfarande. Det är en tidsödande och lång process som ianspråktar kommunala resurser som istället skulle kunna användas på ett bättre sätt. Med nuvarande reglering går det inte att få bygglov för exempelvis en skola, eller bedriva skolverksamhet, som drivs av fristående aktör men offentligt finansierad på en detaljplanelagd fastighet för allmänt ändamål. Vi anser därför att regeringen ska förändra (2010:900) så att verksamhet som är offentligt finansierad inom exempelvis utbildning och sjukvård ska ges rätt att erhålla bygglov samt bedriva verksamhet på mark med benämningen kvartersmark för allmänt ändamål (A). I samband med en sådan förändring måste även (2010:900) förändras i den mening att kommunens nuvarande skyldighet att lösa marken ska upphöra när lov ges för en fristående aktör.
mot · H202709 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgången till samlingslokaler. Tillgången till samlingslokaler för folkrörelsernas agitationsmöten, bildningsverksamhet och social samvaro och har haft avgörande betydelse för svensk politik och samhällsutveckling . Ännu utgörs grunden i demokratin av ideella föreningar och stiftelser, folkrörelser och samfund, kooperativ, aktionsgrupper och nätverk, som har byggts av människor som i fri samverkan vill förverkliga sina idéer, utveckla gemenskapen och tillvarata sina intressen. Men behovet av samlingslokaler ifrågasätts allt mer, främst av ekonomiska skäl. Det är beklagligt. På samma sätt som hela landet måste ha en bra infrastruktur i form av vägar, järnvägar och IT, måste det också finnas den infrastruktur som står till demokratins förfogande. Det är viktigt med mötesplatser fredade för kommersiella lönsamhetskrav, där medborgarna naturligt kan koppla sina egna erfarenheter och krav till ett vidare samhälleligt perspektiv. Det ökar medvetenheten om demokratins värden och bygger upp det egna ansvaret för demokratin. Den förändringskraft som uppstår när människor möts till gemensam handling måste ha en avgörande roll i samhällsbygget. Samlingslokaler ska vara öppna för alla, såväl för det politiska samtalet som för kultur och alla andra former av barn- och ungdomsverksamhet. Vidare ska de vara öppna för alla typer av organisationer. När vi bygger en väg skapar vi en möjlighet för människor att förflytta sig från en plats till en annan. Vi garanterar tillgång och funktionalitet, men att använda vägen är upp till var och en. På samma sätt finns exempelvis barnomsorg, bibliotek eller fritidsanläggningar till för alla, men nyttjas efter behov. När en samlingslokal byggs så skapas en möjlighet för möten mellan människor. Samhället garanterar tillgång och funktionalitet, men att använda samlingslokaler är upp till var och en. Behovet av samlingslokaler är stort. Därför är det angeläget att man ser över behovet av ny-, om- och tillbyggnad av samlingslokaler. Befintliga lokaler måste anpassas till dagens standard i fråga om miljö och teknik och de måste vara möjliga att användas av handikappade. Föreningsdrivna samlingslokaler måste bli en del av vår infrastruktur.
mot · H202710 · 2014-11-06 00:00:00 — Lagstadgat brukarinflytande inom missbruksvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgat brukarinflytande inom missbruksvården. Brukarinflytande definieras officiellt så här: ”Medborgarnas möjlighet att såsom användare av offentlig service påverka tjänsternas utformning och kvalitet” (1991). Äldre och personer med funktionsnedsättningar har en stark lagstadgad rätt att delta i vårdens utformning, både på det individuella planet och på gruppnivå (genom pensionärs- och handikapporganisationer). Dessa regler återfinns i socialtjänstlagen. Även de anhöriga har möjlighet till inflytande över vårdens utformning. Men det lagstadgade brukarinflytandet är inte lika uttalat för andra grupper. Personer med missbruksproblem har en svagare ställning i socialtjänstlagen. Även anhöriga har svagt lagligt stöd för att påverka vårdens utformning. Personer med missbruksproblem har ofta ovärderliga erfarenheter av hur bemötande och missbruksvård fungerar, erfarenheter som kan bidra till förbättringar av vårdens utformning. Detta är till gagn både för de berörda och för hela samhället. Missbruket kostar oerhört mycket både ekonomiskt och mänskligt. Dåligt fungerande missbruksvård leder till att människor går ner sig och går under av missbruk. Ökat brukarinflytande är avgörande för att göra missbruksvården bättre. Det är också en demokratisk fråga och handlar om mänskliga rättigheter. Personer med beroendeproblematik ska givetvis, liksom andra vårdbehövande, ges rätt att själv påverka utformningen av vården och sina egna liv. Det starka lagstadgade brukarinflytande för äldre och funktionsnedsatta som redan finns inom borde kunna utökas till att även gälla personer med beroendesjukdom. Brukarinflytandet i hälso- och sjukvårdslagen behöver också förstärkas när det gäller missbruk. Regeringen bör överväga dessa förändringar.
mot · H202712 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas ansvar för spel- och dataspelsberoende. Spelmissbruk räknas numera som en beroendesjukdom, inte som en impulskontrollstörning vilket det tidigare klassades som. Därmed kan spelmissbruk jämställas med alkohol- och narkotikaberoende. Kommunerna har ansvar för att hjälpa missbrukare som är beroende av en substans – spelberoende kan bara få hjälp om deras spelande är patologiskt. Man räknar med att av befolkningen har spelproblem. är i riskzonen för att utveckla spelproblem. Bland unga män har var tionde spelproblem. Dataspelsberoende är sämre kartlagt, men enligt en internationell beräkning har uppemot 40 000 i dataspelsproblem. Spelmissbrukare har som regel svårt att få hjälp, ännu värre är det för dataspelsmissbrukare. Här är ett exempel, en mamma skriver om sin dataspelsberoende son: ”Jag har en 22-årig son som är dataspelsberoende. Hela hans liv kretsar kring dataspelande. Enligt DSM-5 ska en person uppfylla minst fyra av nio kriterier för att diagnosticeras som spelberoende. Han uppfyller sex av dessa kriterier, nämligen följande: tänker ständigt på spel, till exempel av att tänka på tidigare spelupplevelser, av att planera nästa speltillfälle. Har misslyckats med att kontrollera, begränsa eller sluta med sitt spelande. Blir rastlös eller irriterad när man försöker begränsa eller sluta upp med sitt spelande. Spelar för att slippa tänka på sina problem eller söka lättnad från nedstämdhet, till exempel hjälplöshetskänslor, skuld, ångest, depression. Ljuger för anhöriga, terapeuter eller andra personer för att dölja vidden av sitt spelande. Har äventyrat eller förlorat någon viktig personlig relation, utbildnings- eller karriärmöjligheter på grund av sitt spelande. Han vände sig till X kommun för att få hjälp och söka behandling på behandlingshemmet X som både har specialkompetens om dataspelsberoende och ramavtal med kommunen. Kommunen avslog hans ansökan då man beslutat att hänvisa dataspelsberoende till . har ingen kompetens inom dataspelsberoende. Är det inte anmärkningsvärt att kommunen tar hand om och ansvarar för vård och behandling av övriga beroenden?” Regeringen bör överväga en förändring av socialtjänstlagen så att spel- och dataspelsberoende inkluderas. Kommunerna skulle därmed bli ansvariga för vård och behandling av spel- och dataspelsberoende på samma villkor som de är ansvariga för andra beroendesjukdomar. I linje med detta skulle vi kunna få en förändring av nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevård, så att spel- och dataspelsmissbruk ingår.
mot · H202714 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över belysningssystemens ekonomiska och miljömässiga hållbarhet inom såväl den kommersiella som den offentliga sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta behovet av modernare belysningssystem inom ramen för offentliga upphandlingar. använder vi till belysning av våra hushåll, företag och offentliga byggnader. Enligt Energimyndigheten har alldeles för hög andel av den kommersiella och offentliga sektorns lokaler föråldrade belysningssystem. I från framkommer att av alla belysningsanläggningar är eller äldre. Och undersökningar visar att man kan spara upptill energi genom att byta ålderdomliga system till nya. Om vi hade bytt svenska skolors belysningssystem hade vi sparat i elkostnader. Samma sak gäller förstås andra offentliga och kommersiella verksamheter som innehar gamla system. Mycket görs av den offentliga sektorn men också av kommersiella aktörer för att spara energi och gå över till mer miljövänliga alternativ. ser vi stora möjligheter i besparing inom dessa områden genom byte av belysningssystem. Men denna åtgärd har av kommersiella och offentliga aktörer inte prioriterats så högt. Det kan förstås handla om omedvetenhet och okunskap. Enligt statistik hade vi kunnat spara lika mycket energi genom ett byte av allt gammalt belysningssystem i , som till exempel den energi som vindkraften i sin helhet producerade under . Energieffektivisering genom besparingar inom belysningsområdet är oftast enkla åtgärder som ger stora miljö- och ekonomiska vinster. Därför är det viktigt att regeringen är drivande i frågan. För att kunna se möjligheterna i de miljö- och ekonomiska vinster som ett byte av belysningssystem kan ge, bör regeringen beakta behovet av att se över belysningssystemen inom den kommersiella och offentliga sektorn. Detta är viktigt för att ta fram verkningsfulla åtgärder och förslag för hur dessa sektorer kan förnya sina system. Den offentliga sektorn genomför stora offentliga upphandlingar inom ramen för kommun, landsting och staten som berör dess fastigheter och lokaler. är ett viktigt verktyg för att driva frågan om energieffektivisering och förnyelse av belysningssystem. Därför bör behovet av modernare belysningssystem beaktas inom ramen för offentliga upphandlingar. Den offentliga sektorn bör föregå med gott exempel i detta arbete. Det är förstås svårt för staten att kräva av den kommersiella sektorn att genomföra stora investeringar i systembyte av belysning och generella energieffektiviseringar om offentliga sektorn själv besitter gamla system som är energibovar. Staten har ett ansvar att föregå med gott exempel och skapa underlag för förändring av gamla belysningssystem i arbetet med energieffektivisering.
mot · H202715 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en nollvision för självmord. Samhällets stöd till barn och unga som lider av psykisk ohälsa måste stärkas. Det är vår slutsats när vi läser ”Bryt tystnaden” (2014) som beskriver vården för barn och unga med psykisk ohälsa. Vart femte barn och ungdom i mår dåligt. Det är en tydlig indikation på att samhället har misslyckats, och att vården måste bli bättre på att möta barn och unga som lider av psykisk ohälsa. Unga och anhöriga upplever ofta att de lämnas ensamma och själva måste bli experter på vårdkedjan för att få den vård de har rätt till. För att stärka vården för barn och unga med psykisk ohälsa behövs mer personal med rätt kompetens samt lägre personalomsättning. Bristen på kontinuitet bland personalen är en stor utmaning. Tillgängligheten för barn och unga måste öka. Det ska vara enkelt att komma i kontakt med vården och fler och tidigare insatser är centralt. Det vilar ett tungt ansvar på kommun och landsting för att stärka arbetet mot psykisk ohälsa, men staten har ett övergripande ansvar. En nationell nollvision för självmord skulle ge arbetet med psykisk ohälsa högre prioritet och ökad tyngd.
mot · H202716 · 2014-11-06 00:00:00 — Internetabonnemang bör ingå i riksnormen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kostnader för internetabonnemang bör ingå i riksnormen för ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen, alternativt läggas utanför såsom exempelvis kostnaden för hemförsäkring. Allt fler av våra dagliga ärenden sköts via internet och allt fler myndigheter och företag hänvisar till sina hemsidor för information och kontakt. Exempelvis sker ofta ansökningar till lediga jobb via nätet samt bokning av tid inom hälsovården. Samma utveckling präglar också skolan där elever förutsätts ha tillgång till dator med internetuppkoppling hemma. Något alla inte har. Dessa elever riskerar att halka efter i skolan och att inte kunna tillgodogöra sig de kunskaper som förväntas av elever . Det lägger en extra dimension på den ojämlikhet som redan existerar – en digital klyfta. Det är eftersträvansvärt att så få som möjligt är beroende av ekonomiskt bistånd för sin försörjning, och så som möjligt. Vi vet dock att många hushåll erhåller bistånd och att det finns familjer med barn som under stora delar av uppväxten lever under dessa ekonomiska förhållanden. Därför bör riksnormen höjas avseende gemensamma kostnader så att de också inkluderar kostnaden för internetabonnemang alternativt att denna kostnad läggas utanför norm på samma sätt som a-kassa och hemförsäkring. Detta är särskilt viktigt för hushåll med barn som är beroende av ekonomiskt bistånd. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H202717 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa monarkin i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ska se över hur statsskick ska se ut efter monarkins avskaffande. har än en statschef som ärver sitt ämbete. Något som strider mot demokratiska principer och inte bör accepteras i en modern stat. Monarki är inte förenligt med demokrati och bör därför avskaffas och ersättas med ett statsskick där också eventuell statschef utses utifrån demokratiska principer. Det är dags för att avskaffa monarkin. Lawen Redar (S)
mot · H202718 · 2014-11-06 00:00:00 — Kontroll av gasol i husbilar och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontroll av gasol i husbilar och . Vid gasolkontroll i husbilar och undersöker man slangar, rörledningar och övriga komponenter samt identifierar skador, förslitning och sprickor i och under fordonet. Fästanordningen för gasolflaskor kontrolleras och efter det sker en täthetskontroll. Detta är utomordentligt viktigt för säkerheten eftersom det är nära till brand om utrustningen läcker. ingår inte kontroll av gasol i den obligatoriska kontrollbesiktningen av husvagn och husbil. Det är nu ägarens ansvar att kontrollera gasolanläggningen. Efter att det blev frivilligt att kontrollera gasolen är det bara varannan som gör det i samband med kontrollbesiktningen. Allt för många bryr sig inte sig om att kontrollera anläggningen eller har inte tillräckliga kunskaper för detta. Många åker runt med äldre vagnar där utrustningen börjar bli sliten. En brand exempelvis på en campingplats kan få mycket allvarliga konsekvenser. För att öka säkerheten och förebygga olyckor borde gasolkontroll i husbilar och ingå i den obligatoriska kontrollbesiktningen.
mot · H202719 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reflexvästar. inträffar det att bilar stannar efter våra vägar. På många platser är det direkt olämpligt att stanna, men vid punktering eller fel på bilen måste man stanna och åtgärda felet. Människor vid vägkanten riskerar att bli påkörda och ibland förorsaka fler och större olyckor. Faran är stor i mörker, men också vid regn, dimma och i andra situationer när sikten är dålig. Ett bra sätt att synas i trafiken är att bära en reflexväst. Sådana västar har blivit populära bland cyklister, joggare och gångtrafikanter som insett att en reflexväst är en billig livförsäkring. befinner sig på en breddgrad där det råder mörker under en stor del av dygnet , och med våra långa mörka årstider är det extra viktigt att man syns bra. Med en reflexväst syns man på om det kommer en bil, vilket ger en passerande bilförare god tid att sakta in. Utan reflexer syns man först på ett avstånd av 25–för en bilförare som närmar sig. fanns krav på att en reflexsele skulle medföras vid färd med buss eller lastbil. Detta krav har därefter tagits bort. Det finns dock flera transportföretag som har krav på att reflexvästar ska användas vid eventuellt fordonsarbete på väg. Bussbolag och trafikhuvudmän uppmanar sina resenärer på landsbygden att använda reflexväst. Vissa ger också sina trogna kunder reflexväst just för att människor som står vid vägkanten ska synas bra. I vissa EU-länder finns det krav på att det ska finnas reflexvästar också i privatbilar. Här i finns detta krav endast för lastbilar och arbetsfordon, trots att reflexvästar är ett enkelt och billigt sätt att öka trafiksäkerheten. Dåvarande ställde sig i en utredning positivt till krav på reflexvästar, men framhöll att denna fråga inte bör avgöras nationellt utan bör utredas och närmare regleras internationellt. påtalar att reflexväst sannolikt är en bra utrustning och har tidigare uttalat att det borde vara möjligt med en frivillig överenskommelse för att få en reflexväst i varje bil. En ändring av lagen skulle medföra betydligt ökad säkerhet för den som tvingas stanna och kliva ur sitt fordon och för de medtrafikanter som passerar det havererade fordonet. Likaväl som det finns krav på att det ska finnas en varningstriangel i bilen borde det finnas krav på reflexvästar. Det finns ingen anledning att vänta på internationella överenskommelser, utan det är angeläget att redan nu besluta att reflexvästar ska ingå som säkerhetsutrustning i alla bilar.
mot · H202720 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivtrafik. Väl fungerande kollektivtrafik är en grundförutsättning för att klara både arbetspendling och resor . Kollektivtrafiken har också en mycket viktig roll för att minska både transportsektorns klimatpåverkan och minska trängsel, luftföreningar och buller i storstadsregionerna. Bra kollektivtrafik underlättar för människor att kunna bo på platser som de finner attraktiva, och ha sitt arbete på annan plats. I glest befolkade områden i vårt land är det därför viktigt att det offentliga stödjer kollektivtrafiken ekonomiskt, eftersom det i dessa områden är en överlevnadsfråga för hela bygden. är det en klar majoritet kvinnor som nyttjar kollektivtrafiken. Investeringar i kollektivtrafik gynnar därför kvinnors resande, är det viktigt att betydligt fler män väljer att resa med kollektivtrafiken. För att kraftigt öka andelen kollektivtrafikresenärer måste hela kollektivtrafiken få både ökad kapacitet och bättre kvalitet. Kollektivtrafikens attraktionskraft kan ökas även med relativt enkla och snabba åtgärder. Det ska vara tryggt och bekvämt att resa kollektivt. Svensk Kollektivtrafik, som är partnersamverkan för beställare och utövare av kollektivtrafik, har satt upp ett nationellt mål om att fördubbla det kollektiva åkandet . På många håll kommer det att vara svårt att uppnå detta mål, framför allt beroende på den ansträngda ekonomin i kommunerna. Därför är det angeläget att staten tar ett större ansvar för att målet om fördubblat kollektivt åkande blir möjligt.