ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202276 · 2014-11-04 00:00:00 — Se över turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa en trygg flexibilitet på arbetsmarknaden. Turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd innebär att den som är sist in på en arbetsplats är den som får gå först om företaget behöver säga upp personal. Det drabbar främst unga och invandrare som ofta är sist in på en arbetsplats, vilket gör att de får gå först om företaget behöver säga upp personal. Turordningsreglerna gör även att personer som har varit på en arbetsplats , som inte trivs eller vill testa något nytt, inte vågar byta arbetsplats. De blir sist in på den nya arbetsplatsen och får gå först om företaget måste säga upp personal. Det innebär att turordningsreglerna skapar en inlåsningseffekt på arbetsmarknaden som det skapar höga trösklar in på arbetsmarknaden för dem som står utanför. Turordningsreglerna bör istället baseras på kompetens. Detta tillsammans med förstärkt stöd till en snabb omställning skulle få fler att våga byta arbetsplats även mitt i livet. Det skulle även innebära ökad möjlighet för unga och invandrare att behålla sitt arbete.
mot · H2022760 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla antalet nationella prov vid det nuvarande antalet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa digitaliserade nationella prov och centraliserad rättning i den utsträckning som är lämplig och möjlig för att frigöra mer tid för undervisning och för att öka likvärdigheten i rättningen. Alliansregeringen införde tidigare och tydligare kunskapsuppföljning eftersom vi menar att ingen elev ska gå igenom skolan utan att få det stöd som hon eller han behöver. Vi införde nationella prov i svenska och matematik i årskurs 3, nationella prov i svenska, matematik och engelska i årskurs 6 och nationella prov i NO-ämnena i åk 9. Nationella prov ska fungera som ett stöd för läraren och bidra till likvärdig bedömning och betygssättning i skolan. Syftet med de nationella proven är i huvudsak att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning, och ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. De nationella proven kan också bidra till att konkretisera kursplanerna och ämnesplanerna, och en ökad måluppfyllelse för eleverna. Elever i årskurs 3 (årskurs 4 i specialskolan) genomför nationella prov i matematik, svenska och svenska som andraspråk. De nationella proven i årskurs 6 ges i engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk samt i biologi, fysik eller kemi och geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap. Elever i årskurs 9 genomför nationella prov i engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk samt i biologi, fysik eller kemi och geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap. De nationella proven är obligatoriska och ska ge läraren stöd vid bedömning av elevernas kunskaper i förhållande till kunskapskraven. Resultatet från proven kan dessutom användas för planering av den fortsatta undervisningen. De nationella proven innebär administrativt arbete som tar tid från lärarnas undervisning. Med anledning av det påbörjade alliansregeringen en översyn av hur en del av det administrativa arbetet kan minskas med hjälp av centralisering och digitalisering av rättningen. Regeringen har aviserat att den avser att bredda översynen till att också gälla antal, omfattning, effekter, förläggning och syfte med de nationella proven. Regeringen avser också att pröva frågan om att för översynen göra något eller några av de senast införda nationella proven frivilliga. Vi menar att detta går direkt emot den kunskapsfokus som Alliansen återinfört i svensk skola. Regeringen vill minska antalet kontrollstationer under och det skulle ha negativa konsekvenser för elevernas inlärning. Det finns risk för att elever med behov av extra stöd inte upptäcks lika tidigt samt att förväntningarna på elevers kunskaper sänks. Vi menar att svensk skola snarare behöver mer av kunskapsuppföljning och tidigt stöd. i (C)
mot · H2022761 · 2014-11-10 00:00:00 — Mer matematik i högstadiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler matematiklektioner i högstadiet. Alliansen vill se mer kunskap i skolan, så att alla elever har möjlighet att nå kunskapsmålen. Alla ska få den grund som behövs för att kunna förverkliga sin potential. Svenska elevers kunskaper i matematik har försämrats . Alliansen vill öka undervisningstiden i matematik med för alla elever i högstadiet från . Duktiga lärare kombinerat med utökad undervisningstid gör att fler elever får större möjligheter att klara kunskapskraven i matematik. Satsningen är fullt finansierad och kostar . Människor behöver grundläggande kunskaper i matematik i vardagen. Kunskaper i matematik är en förutsättning för många högskoleutbildningar och blir allt viktigare för att klara sig på arbetsmarknaden. För att ska kunna konkurrera med kunskap och kompetens även är det viktigt att den svenska skolan rustar eleverna med fullgoda matematikkunskaper. Bättre kunskaper i matematik stärker arbetskraften. Internationella studier, både 2012 (15-åringar) och TIMSS 2011 (årskurs 8), visar att svenska elevers kunskaper i matematik har försämrats . tappade svenska elever motsvarande en årskurs i matematikkunskaper. Att andelen behöriga till gymnasieskolan har minskat kan till stor del förklaras av att andelen elever som fått underkänt betyg i matematik i årskurs nio har ökat. Fler godkända i matematik bidrar till att öka andelen behöriga till gymnasieskolan. Alliansregeringen tog initiativet till fortbildningssatsningen Mattelyftet, för att ge matematiklärare möjlighet att förbättra och utveckla sitt sätt att undervisa i ämnet. Men det räcker inte. Eleverna behöver också mer lärarledd undervisningstid för matematikinlärningen. I ett internationellt perspektiv är undervisningstiden i matematik fortsatt låg i . Alliansen vill att undervisningstiden i matematik utökas med för samtliga elever i årskurs 7–9. Satsningen ska gälla fr.o.m. . Tillsammans med de tidigare satsningarna på fler matematiklektioner i låg- och mellanstadiet kommer satsningen på fler matematiklektioner i högstadiet att innebära att undervisningstiden ökar med för samtliga årskurser i . Den utökade undervisningstiden bör tillsammans med det pågående Mattelyftet förbättra studieresultaten i matematik och därmed bidra till att fler elever blir behöriga till gymnasieskolans nationella program. Satsningen innebär en nivåhöjning av det generella statsbidraget till kommunerna. För detta avsätts fr.o.m. ht 2016 och . Alliansregeringen presenterade flera satsningar för att lyfta elevernas matematikkunskaper. I och med det här förslaget kommer satsningarna på mer undervisningstid i matematik uppgå till totalt ca . Det totala antalet matematiktimmar i ökar från 900 (/13) till 1 230 (/17), dvs. en ökning med mer än en tredjedel. i (C)
mot · H2022762 · 2014-11-10 00:00:00 — Förverkliga ”Den skandinaviska 8-miljonersstaden” tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att projektet ”Den skandinaviska 8-miljonerstaden” bör genomföras alternativt att motsvarande likvärdiga åtgärder vidtas. presenterades slutrapporten från ”Den skandinaviska 8-miljonersstaden”, vilket haft uppdraget att utreda om det är möjligt att via moderniseringar och utbyggnad av järnvägsinfrastrukturen binda samman sträckan ––till en sammanhängande funktionell arbetsmarknadsregion. Samtliga berörda parter förefaller på det stora hela vara överens om fördelarna med ett förverkligande av denna vision, men därefter verkar tyvärr inte så mycket mer ha hänt. Projektets analyser visar att det är möjligt att skapa ett nytt skandinaviskt transportsystem och att det behövs en gemensam, gränsöverskridande plan för järnvägsinvesteringarna i . Det som krävs är politiskt samarbete och gemensamma investeringar. Emedan flera nationella projekt, såsom exempelvis för svenskt vidkommande, är lovvärda steg i rätt riktning så torde den naturliga fortsättningen bli att upprätta gränsöverskridande avtal mellan , och om en gemensam utbyggnad av det skandinaviska järnvägsnätet. och i viss mån även har redan börjat planera och avsätta resurser för att kunna ta vid och fortsätta arbetet där projektet lämnar av. Sålunda återstår nu att också visar prov på samma handlingskraft, inledningsvis genom att utreda och arbeta fram erforderliga och adekvata beslutsunderlag för den fortsatta processen. Projektet är i sig inte enbart av stor betydelse för möjligheter att såväl attrahera kompetens som konkurrera på en större global marknad utan avlastar och effektiviserar också befintlig infrastruktur. I förlängningen finns även goda möjligheter att ansluta till Fehrmarn Bält-förbindelsen söderut till , varvid visionen om 8-miljonersstaden kan sikta ännu högre mot att bli en 12-miljonersstad. bör förstås också utbyggnaden om möjligt synkroniseras med övriga föreliggande förslag om höghastighetståg –respektive –/via samt därtill anslutande sträcka –, varvid även Götalandsbanans syfte och mål om en höghastighetsförbindelse mellan och kan förverkligas.
mot · H2022763 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vaccinet mot papillomvirus (HPV) lyfts ut ur det nationella vaccinationsprogrammet har det allmänna vaccinationsprogrammet utökats med vaccination mot papillomvirus (HPV) vilket erbjuds flickor i mellanstadiet innan sexualdebut. Syftet påstås vara att vaccinet ska skydda mot livmoderhalscancer och andra sexuellt överförbara sjukdomar som kan ge cancer eller symptom i underlivet. Det finns över 100 varianter av HPV-virus där läker ut av sig självt. Redan när vaccinet började ges var det oklart vilka eventuella biverkningar det skulle kunna leda till. Det finns dessutom andra metoder utöver vaccination som skyddar mot HPV. Det bör även tas i beaktande att livmoderhalscancer tillhör en relativt sällsynt cancerform jämfört med många andra cancersorter. HPV-vaccinen är bland de dyraste framtagna vaccinet som det även råder en osäkerhet kring hur länge det skyddar. Det tycks däremot som att det endast ger skydd medan livmoderhalscancer i regel tar upp till 20–att utveckla. Uppföljning av skyddet är dessutom svårt då inte ens blodprov kan ange svar på vilka som är och inte är skyddade efter . Således har ett vaccin tagits med i det allmänna vaccinationsprogrammet trots att det finns andra sätt skydda sig mot sjukdomen. Att det råder frågetecken kring hur pass väl det skyddar och hur . Samt att riskerna och biverkningarna av vaccinet inte är klargjorda. Det går heller inte att förneka att vaccineringarna mot HPV riskerar att motverka sitt syfte och invagga de som vaccineras i en falsk känsla av att vara skyddade mot livmoderhalscancer och därmed riskerar att utebli från screening för cellförändringar i livmodern. Därför bör 9 kap. 7 § ska ändras i den nuvarande lydelsen: där regeringen får meddela föreskrifter om vilka smittsamma sjukdomar som ska ingå i det nationella vaccinationsprogrammet. Förslaget till ändringar i smittskyddslagen behöver även förtydligas genom avvägning mellan humanitära fördelar och risker.
mot · H2022764 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka de statliga bidragen för barnomsorg under obekväma arbetstider. har antalet barn på s.k. nattis ökat . var antalet 3 057 medan siffran var uppe i 4 2011. Föräldrar arbetar ibland obekväma arbetstider, sena kvällar eller nätter. En del både kvinnor och män väljer detta självmant då dessa arbetstider oftast är förenligt med OB-tillägg och/eller andra förmåner. Andra föräldrar har inte samma möjlighet att själva välja andra arbetstider. Inom exempelvis vården är vi beroende av att sköterskor, akutläkare och vårdare finns på plats under dygnets alla timmar. Eftersom majoriteten av den samlade arbetskraften inom vård- och omsorgsarbeten är kvinnor, är det viktigt att även dessa får möjlighet att kunna följa sin karriär om de så vill, även om de är ensamstående mammor eller pappor. finns nattis i drygt hälften av landets kommuner och det är kommunerna själva som kan ansöka om statsbidrag som täcker kommunens ökade kostnader för att erbjuda förskolor på obekväma arbetstider (vardagar mellan och 06 samt ). För att underlätta för föräldrarna så att vissa slipper vända sig till andra kommuner om den egna kommunen inte erbjuder detta, vill vi att tillkännager för regeringen som sin mening att detta anslag ska ökas. Ur ett ekonomiskt perspektiv är detta också försvarbart. presenterade 2012 en undersökning som visade att ju mer föräldrarna kan arbeta samt den långsiktigt positiva effekten på lönen av detta, desto mer kostnadseffektivt är det med förskoleplatser.
mot · H2022765 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda att klassa torv som förnybar energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en ökad brytning av torv. vill göra en grundlig utredning för att klassa torv som förnybar energi utifrån ett miljö- och sysselsättningsperspektiv. Torvland, i en eller annan form, anses utgöra av landyta men utvinning bedrivs på enbart av den ytan. Om miljöaspekterna är negligerbara i förhållande till de sysselsättningsskapande effekterna bör sedan SGU (Geologiska Undersökning) uppdras att inventera torvmarkerna för att utröna var samt i vilken utsträckning som brytning är lämplig. Enligt är torv ett inhemskt långsamt förnybart bränsle. Skulle vi kunna reducera import och användning av andra bränseln genom torveldning vore det eftersträvansvärt då torvskörd och eldning inte nämnvärt gör någon större skada på miljön. Kan torven dessutom skapa arbetstillfällen på de platser där torvbrytning är möjlig, då skulle det kunna utgöra en viktig sysselsättningsfaktor på landsbygden. vill därför utreda möjligheterna för att öka brytningen av torv.
mot · H2022767 · 2014-11-10 00:00:00 — Motion till 2014/15:2767
mot · H2022768 · 2014-11-10 00:00:00 — Motion till 2014/15:2768
mot · H2022769 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. Samlingslokalen förenar över gränser och gör möten möjliga. Här frodas initiativkraft och frivilligt arbete. Samlingslokalen är en träffpunkt, ett centrum och en kraftkälla till utveckling. Samlingslokalerna är också av stor betydelse som grund för demokrati, kultur och integration. Det är en spännande utmaning att se till att våra lokaler är så moderna att nya generationer väljer dem som mötesplatser. De samlingslokaler runt om i landet som i hög utsträckning ägs och förvaltas av den ideella sektorn har en stor betydelse som arenor för kulturupplevelser och kulturmöten. Till detta bör tilläggas de allmänna samlingslokalernas viktiga betydelse för att medborgarna ska kunna utnyttja sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Även om den stora delen av arbetet i våra folkrörelsedrivna anläggningar sker ideellt, ligger det ett ansvar på stat och kommun att se till att inte arbetsuppgiften blir så övermäktig att dörrarna stängs, en efter en, till våra tidigare så öppna och inbjudande lokaler. För så kan det bli, om inte de ekonomiska resurserna ges för att rusta upp samlingslokalerna och göra dem tillgängliga för alla i samhället. och har byggstödet till nödvändiga ombyggnader legat kvar på runt . (SOU 2003:118) föreslog att det statliga stödet bör höjas till 50 miljoner. Enligt behövs 40 miljoner enbart för att finansiera de ansökningar om upprustning som beviljats medfinansiering. Regeringen har infört ROT-avdraget för att förhindra svartarbete och skapa fler arbetstillfällen inom byggbranschen. Det ger privata fastighetsägare goda ekonomiska möjligheter till underhåll och standardhöjningar. Tyvärr kan inte denna möjlighet utnyttjas av ideellt drivna samlingslokaler. En stor del av de resurser som funnits har nyttjats för tillgänglighetsanpassning. Samlingslokalsorganisationerna ligger väl framme men det återstår ännu en del att göra. Det är av utomordentligt stor betydelse att fortsatt tillgänglighetsanpassning kan genomföras. Det är även viktigt att samlingslokalerna i högre utsträckning förses med den tekniska utrustning som krävs för att utveckla mötesformerna i det digitala samhället. Vi anser att det är högst rimligt att samhällets stöd till våra allmänna samlingslokaler förbättras. Detta bör ges regeringen till känna
mot · H202277 · 2014-11-04 00:00:00 — Erkänn dansen som en värdefull kulturyttring i vårt samhälle tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av mervärdesskatten på dans. Skilda verksamheter i vårt samhälle är belagda med olika momsnivåer. Ofta finns det en logik bakom det olika momsuttaget. Men det förekommer också att dessa skillnader i momsskattesats upplevs som mindre logiska och till och med svåra att förstå och förklara. Ett sådant exempel, d.v.s. en skattetillämpning som är mindre logiskt och svår att förklara, är den så kallade ”dansbandsmomsen”. Momsnivån vid en musikkonsert, där publiken enbart lyssnar till musiken, är . Motsvarande momssats så snart åhörarna utöver att lyssna också börjar röra sig till musiken är . Detta känns för oss och många andra gåtfullt. Dansen är en folkrörelse som finns över hela landet och stora mängder människor samlas i och kring dansen för att umgås och må väl. Dansen har en viktig social funktion och den stärker folkhälsan genom den fysiska aktivitet som dansarna utövar. Med ett lika momsuttag vid dans som vid konsert, d.v.s. en lägre moms vid dans, skulle entréavgiften för dansare sänkas. Rimligen skulle då fler dansare uppleva sig ha möjlighet att dansa och att dansa oftare . Rimligen skulle också fler och mindre etablerade dansorkestrar och dansarrangörer lättare hävda sin verksamhet och vara kvar som aktörer med de minskade kostnader som en lägre momsnivå skulle innebära. Varför kultur som utövas i form av dans ska beskattas med 25 procents moms, medan en annan kulturverksamhet i form av konsert är belagd med väsentligt lägre moms är svårt att förklara eller att se logiken i. Den lägre momssatsen på konserter är att ge den kulturyttringen ett erkännande och stöd, det är nu dags att också erkänna dansen som en värdefull kulturyttring i vårt samhälle. Momsnivån för musikverksamhet bör därför vara densamma vare sig åhörarna/publiken dansar till musiken eller inte.
mot · H2022770 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till att utreda problemet med att ljud inte når alla vid brandlarm ses över och åtgärdas. Brandlarm är en bra livförsäkring för de flesta. Ljudet av larmet gör att de flesta uppmärksammar faran och kan sätta sig i säkerhet om en brand skulle uppkomma. Om man hör är dagens brandlarm bra och funktionella. För den som inte har hörsel är det däremot inte tillräckligt med enbart ljudlarm. Ett ljudlarm innebär att personer med starkt nedsatt hörsel eller med en dövhet inte kan sätta sig i säkerhet eftersom de inte blir varnade. Därför behöver funktionen på brandlarm ses över. Brandlarmen behöver på något sätt vara utrustade med annan varningsfunktion än enbart ljud. Larm med både ljud och ljus kan vara en lösning. Oavsett hur lösningen ser ut behöver problemet med att ljud inte når alla vid brandlarm ses över och åtgärdas. Brandlarmet är en viktig livförsäkring och ska så vara för alla.
mot · H2022771 · 2014-11-10 00:00:00 — Särskilt anställningsstöd för personer med funktionsnedsättning i den ideella sektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett högre tak för och indexering av lönestöden för personer med funktionsnedsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en enda myndighet ska ansvara för allt arbetsmarknadspolitiskt stöd för personer med funktionsnedsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett särskilt anställningsstöd för personer med funktionsnedsättning i den ideella sektorn. ”Situationen på arbetsmarknaden för många personer med funktionsnedsättning är fortfarande kritisk. Insatserna har inte räckt till.” Så skriver Myndigheten för delaktighet i sin uppföljning till regeringen . Även aktuell statistik visar på en fortsatt dyster situation; SCB:s senaste tilläggsundersökning till säger att av personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga är sysselsatta, det vill säga mindre än för övriga befolkningen. Vidare ökar andelen inskrivna på Arbetsförmedlingen som har en funktionsnedsättning, och antalet långtidsarbetslösa med funktionsnedsättning blir allt större. som Myndigheten för delaktighet pekar i sina återrapporteringar på vad som är extra viktigt för att utvecklingen ska påskyndas, att (SOU 2012:31 och SOU 2012:92) förslag blir verklighet. Framför allt pekas på ett höjt tak och löpande indexering för lönestöden samt att en enda myndighet får allt ansvar för arbetsmarknadspolitiskt stöd för personer med funktionsnedsättning. Detta behöver ses över. Förutsättningarna för ett nytt stöd som riktar sig särskilt till de arbetsgivare som i högst grad anställer personer med funktionsnedsättning, den ideella sektorn, behöver också ses över. Ett sådant riktat anställningsstöd skulle gagna både den grupp av personer som är särskilt utsatta på den svenska arbetsmarknaden som det skulle bli ett viktigt stöd för många föreningar och ideella organisationer i vårt land. Per Lodenius (C)
mot · H2022772 · 2014-11-10 00:00:00 — Stärk böndernas status och lantbruket i det svenska biståndet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera lantbruket högre i biståndsarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för att stärka kvinnors ekonomiska självständighet som en del av att utveckla lantbruket i fattiga områden. av världens fattiga bor på landsbygden, av dessa är beroende av lantbruket för sin överlevnad. Ett starkt och fungerande lantbruk innebär dels tryggad livsmedelsförsörjning i områden som saknar tillräckligt näringsriktig kost och där behoven är som störst, men är också den viktigaste motorn för lokal och nationell ekonomisk tillväxt i många länder. Det har nämligen visat sig att för de fattigaste länderna i världen så är tillväxt som kommer från lantbruket betydligt mer effektiv än tillväxt från andra sektorer. Lantbruket är således nyckeln till fattigdomsbekämpning i världen. Lantbruket spelar också en central roll i klimatsammanhang. Fattiga bönder i utvecklingsländerna är de som först och hårdast drabbas av klimatförändringarna. I förlängningen kommer detta leda till svält, fattigdom och ökade konflikter i redan utsatta områden, och till klimatflyktingar. Därför måste pengar satsas på att klimatanpassa produktionen för att kunna klara exempelvis värme och torka. Det kan handla om utveckling av nya torktåliga växtsorter eller nya odlingsmetoder som gör att produktionen bättre kan klara ett försämrat klimat. Trots att lantbruket är så viktigt för att bygga välstånd i världen så utgör biståndet till att utveckla lantbruket inte ens av Sidas samlade bistånd. Detta räcker inte. En viktig del i att utveckla lantbruket i fattiga regioner handlar även om att stärka kvinnornas delaktighet i exempelvis bondeorganisationer, men också att stärka rätten att äga och nyttja jordbruksmark. står kvinnor för av matproduktionen i länder söder om men de äger av marken. Kvinnor nås inte heller i samma utsträckning som män av insatser och är inte heller med i beslutande organ i samma utsträckning som män. Att stärka kvinnornas möjlighet att bestämma över sin produktion och själva kontrollera sin ekonomi är alltså en mycket viktig uppgift i fattigdomsbekämpningen. Ett modernare och effektivare lantbruk är därtill troligen en av de mest effektiva jämställdhetsåtgärderna, eftersom kvinnornas hårda slit utgör merparten av arbetsinsatsen i utvecklingsländernas lantbruksproduktion.