mot · H102T16 · 2014-06-04 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:233 Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025 201314S9008 med anledning av Skr 2013 14 233 åtgärdsplanering för transportsystemet 2014 2025 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den statliga planeringsramen för åtgärder i transportsystemet –2025 bör tillföras ytterligare och att ytterligare ur ramen bör avsättas till drift och underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar och ytterligare till drift och underhåll av statliga vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av längre och tyngre godståg och lastbilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om transportpolitiskt samarbete i , EU och globalt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medfinansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om banavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om järnvägsunderhåll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vägunderhåll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjöfart. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdering av godstransporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om besöksnäringen i infrastrukturplaneringen. står inför stora utmaningar. Arbetslösheten är högre än i många andra jämförbara länder. Klyftorna växer fortare än i något annat OECD-land. Detta är ingen bra utveckling för . Någonting håller på att gå sönder. Ett samhälle med ökade klyftor och hög arbetslöshet är inte bra för någon. behöver en socialdemokratiskt ledd regering som kombinerar jämlikhet och utveckling. Socialdemokraternas jobbstrategi bygger på tre pelare. Investera för framtiden, öka efterfrågan på arbetskraft och utbilda för rätt kompetens. I investera för framtiden ryms satsningar på transportinfrastruktur men även fler bostäder och ett ledarskap för klimat och miljö. För att klara jobben, få ordning och reda i transportbranschen och en minskad miljö-och klimatpåverkan behövs nyinvesteringar i infrastruktur, bättre underhåll och ett tydligt samhällsuppdrag till myndigheter och statliga bolag. Den negativa utveckling vi ser när det gäller tågens punktlighet, lönedumpning i yrkestrafiken och att regeringens transportplan inte klarar klimatmålen visar att regeringen tappat kontrollen. Några verkningsfulla, konkreta åtgärder för att styra upp situationen har heller inte presenterats för . Trots den negativa utvecklingen för sysselsättningen släpar utvecklingen efter i nyinvesteringar och underhåll av transportinfrastrukturen. med moderatledd regering har inneburit åtta förlorade år för jobb och infrastruktur i . prognoser pekar på att trafikarbetet kommer att ökar . Efterfrågan på godstransporter öka kraftigt i då exporten väntas öka. Godstransporter på lastbil väntas öka med . Järnvägstransporterna med gods väntas öka . Vi ser även en tydlig urbanisering i . Allt fler flyttar till storstadsområdena som basindustrins betydelse ute i landet är fortsatt stark. Urbaniseringen ställer stora krav på förbättrad arbetspendling. Industrin behöver fungerande godstransporter. Uppgifter från visar att exportindustrin i förlorar 1,5 miljarder i intäkter på grund av järnvägens problem. Socialdemokraterna anser att kan bättre. Vårt mål är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser måste minska. För att nå vårt mål om EU:s lägsta arbetslöshet är investeringar i transportinfrastruktur en av de viktigaste åtgärderna. Det handlar om rena nyinvesteringar men även att vi ska bli betydligt bättre på att underhålla och förbättra den infrastruktur vi redan har. Vi har redan i vår infrastrukturmotion presenterat huvuddelen av de investeringar vi vill göra. De felberäkningar som uppdagats på gör att alla beräkningar i den nationella planen har en viss osäkerhet. För att skapa större arbetsmarknadsregioner för förbättrad matchning krävs en bättre kollektivtrafik både inom län och över länsgränser. Här bidrar alltifrån regionernas kollektivtrafiksystem till fjärrtåg på stambanorna. För Socialdemokraterna är det även en målsättning att vi ska öka andelen kvalificerad, exportorienterad tillverkningsindustri i . För att uppnå detta och få investeringarna i att öka behövs bättre förutsättningar för godstransporter på både järnväg och väg. På järnvägssidan handlar det både om nyinvesteringar och förbättrat underhåll. På vägsidan är bärighetsåtgärder något som ger snabb utdelning i närtid. Vi anser även att godstransporter måste få en samhällsekonomisk värdering som speglar deras betydelse för utveckling och sysselsättningen i exportindustrin. Även besöksnäringen gynnas av infrastruktursatsningarna. För besöksnäringen är det viktigt att belastningen på infrastrukturen under de mest intensiva besöksmånaderna tas med vid planering av både ny infrastruktur och underhållsåtgärder. För att nå våra mål om EU:s lägsta arbetslöshet samt minskad klimat- och miljöpåverkan är vår bedömning att investeringar i ny infrastruktur kräver tydliga prioriteringar. Vi vill göra ett antal konkreta nyinvesteringar men även förbereda för nästa planperiod. Vi ställer oss bakom de projekt som regeringen valt att lyfta fram i sin nationella plan. Ett förbättrat underhåll av både järnvägar och vägar kan snabbt öka transportsystemets robusthet och delvis även kapaciteten. Såväl på järnvägssidan som på vägsidan är behoven stora. Åtgärderna skapar även snabbt arbetstillfällen i maskin-, åkeri- och järnvägs- och anläggningsbranscherna. framkom uppgifter att det saknas flera miljarder i den nationella planen för järnvägsunderhållet. På vägsidan har regeringen bara dragit ned underhållet med . Vi vill anslå 10 miljarder till järnvägsunderhåll utöver regeringens anslag och 5 miljarder utöver regeringen till vägunderhåll . Detta belopp är satt med tanke på den osäkerhet som råder om underhållsbehoven och det osäkra underlag hela den nationella planen vilar på. Vi vill koncentrera investeringarna och de stora underhållsinsatserna på järnväg till de mest trafikerade områdena där kapacitetsbristen är som störst. De handlar på järnvägssidan om stambanorna, särskilt kring storstäderna och även de transportstråk som näringslivet har prioriterat som mest angelägna. Kapacitetshöjningarna innebär fördelar både för persontransporter och godstransporter. Nya höghastighetsbanor avlastar befintliga banor. Det ger stora fördelar både för regional persontrafik och godstransporter. Bärighetsåtgärder för de vägar som är mest angelägna för skogs- och basindustrins godstransporter främjar också lokal besöksnäring och arbetspendling. Vi vill även att staten tar ett samlat ansvar för järnvägsunderhållet. Ett första steg är att snabbt bygger upp en organisation för att inspektera banornas skick och underhållsbehov. I takt med att kontrakten löper ut ska de successivt tas över av en ny enhet inom . Målsättningar med vår politik: EU:s lägsta arbetslöshet Socialdemokraternas mål är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Dagens massarbetslöshet är ett stort slöseri med mänskliga resurser och skapar otrygghet hos individer, hushåll och samhällen i hela landet. Tillsammans med en aktiv arbetsmarknadspolitik och innovationspolitik och utbildningssatsningar är en bättre fungerande transportinfrastruktur en förutsättning för att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet . Ett samhällsuppdrag för statliga bolag och myndigheter För att transportsystemet i ska fungera på bästa sätt behövs väl fungerande myndigheter och statliga bolag. Kärnverksamheten för bolag och myndigheter måste vara att säkra att samhället har tillgång till driftsäkra, miljöanpassade och säkra transporter som främjar jobb och utveckling. Myndigheter och statliga bolag måste få tydliga direktiv för att verksamheten ska bedrivas för att främja väl fungerande transporter. Jernhusen som ansvarar för tågdepåer, stationer och godsterminaler har ägnat sig åt ogenomtänkta fastighetsaffärer – detta i stället för att säkerställa tillgången till väl fungerande stationer, depåer och godsterminaler som ska främja en fungerande tågtrafik för transportköpare och resenärer. Myndigheter och bolag måste även samverka på bästa sätt för att främja resenärer och transportköpare. Tågtrafikens statliga aktörer , , , och Jernhusen måste samverka på bästa sätt för en väl fungerande och punktlig tågtrafik. Minskad klimatpåverkan – Ett klimatmål för transportsektorn Transportsektorn står för av de svenska utsläppen av växthusgaser. Räknas utrikes flyg och sjöfart med blir det . Lastbilstransporternas utsläpp har ökat kraftigt och aktiv politisk handling krävs nu för att minska lastbilstransporternas utsläpp. Vi vill se ett särskilt sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp i . EU har exempelvis satt upp ett mål om att transportsektorns klimatpåverkan ska minskas till 2050. För att minska transportsektorns utsläpp behövs ett brett sektorsövergripande arbete. Det handlar om att de olika transportslagen måste bära sina miljökostnader, om förbättrad samhällsplanering, ökat kollektivtrafikresande och mer optimerad logistik. Alla transportfordon på väg, sjöfart, flyg och järnväg måste bli mer energieffektiva som användningen av hållbara biobränslen måste öka. För mer energieffektiva transportfordon behövs arbete både globalt och inom EU. Nationellt finns förutsättningar att göra skillnad genom ekonomiska styrmedel och infrastruktur för laddning av elfordon. Även användningen av längre och tyngre tåg och lastbilar för godstransporter är värdefull. Det är både energieffektivt och ökar transportbranschens produktivitet. Den plan som regeringen nu lagt fram klarar inte regeringens egna klimatmål. Vi ser det därför som angeläget med ett införande av en avståndsbaserad vägslitageavgift för lastbilstrafiken, en ökad andel kollektivtrafikresenärer och en robustare och mer punktlig järnväg. Regeringens misslyckande med målet om en fossiloberoende fordonsflotta är oroväckande. måste flera olika åtgärder genomföras för att minska vägtrafikens klimatpåverkan. Goda arbetsvillkor och sund konkurrens i transportbranschen I flera transportbranscher arbetar anställda under hård press. Det kan gå ut över både personalens hälsa och säkerheten. Ofta verkar seriösa transportföretag som betalar skatter och avtalsenliga löner i en miljö där konkurrenter dumpar löner och använder sig av kreativa skatteupplägg. De åtta åren med moderatledd regering i har varit förödande för många seriösa företag i transportbranschen. Åtgärder för att skapa regelverk för att hindra skattefusk och lönedumpning har lyst med sin frånvaro. har passivt betraktat problemen i flera branscher och i stället satt sin tro till ytterligare avreglering i stället för att styra upp branscherna. Exemplen är flera. I flygbranschen använder sig vissa bolag av kreativa upplägg för att kringgå både fackföreningar och skatter. I taxibranschen förekommer oseriösa friåkare som riskerar att skada som besöksland. I åkeribranschen är problemen med både illegal inrikestrafik och fusk med F-skattsedlar utbredda. Den här utvecklingen måste stoppas. I ska svenska löner och villkor gälla. Lönedumpning och skattefusk innebär att seriösa företag slås ut. Produktiviteten i branscherna sjunker. Såväl säkerhet som miljöarbete kan bli lidande i kostnadsjakten. Tyvärr har regeringen dragit frågan om trängselskatt för utlandsregistrerade fordon i långbänk. har det sagts att detta skulle införas /15 men saknas återigen klara besked. Detta ger en konkurrensnackdel för svenska åkerier och ger dessutom lägre trängselskatteintäkter. Det är stora belopp det handlar om då nära hälften av alla lastbilar på svenska Europavägar är utlandsregistrerade. Den trängselstyrande effekten kan också utebli för den tunga trafiken. Obligatoriska redovisningscentraler för taxi som regeringen nu lagt fram väntan är ett viktigt verktyg för att skapa ordning och reda i taxibranschen. Vägslitageavgiften kommer att bidra till att skapa ordning och reda i åkeribranschen. Bildar Socialdemokraterna regering efter valet kommer arbetet för goda arbetsvillkor och sund konkurrens i transportsektorn ha högsta prioritet. Arbetet måste bedrivas både nationellt och i EU. Det är en förutsättning både för minskade klyftor i och , ökade skatteintäkter till skola och välfärd, säkra transporter och minskad klimat- och miljöpåverkan. I samhällsuppdraget till myndigheter och statliga bolag måste goda arbetsvillkor och sund konkurrens vara en viktig del. Staten måste även väga in arbetsmiljö, trafiksäkerhet och klimatpåverkan i sin upphandling. Färre dödade och skadade i trafiken – Nystart för nollvisionen arbetar vi i efter Nollvisionen att ingen ska dödas eller skadas för livet i trafiken. Det har varit en framgångsrik strategi för att minska antalet döda och skadade i trafiken. Ofta har nollvisionen fått uppmärksamhet internationellt. Såväl EU som FN har tagit inspiration av nollvisionen i sitt eget trafiksäkerhetsarbete. 2013 omkom 264 personer i vägtrafiken. Vår uppfattning är att antalet dödade i trafiken måste minskas ytterligare. Vi vill därför skärpa etappmålet om antalet dödade i trafiken till 2020. är målet satt till 220 döda. har redan undersökt möjligheterna att skärpa målet till 133 döda . Vi vill att etappmålet skärps enligt de studier som redan gjort. Målet kan nås med förbättrad infrastruktur, de säkerhetsförbättringar som sker av nya fordon och framför allt ett säkrare beteende i trafiken. Förbättrad hastighetsefterlevnad, minskat rattfylleri och ökad bältesanvändning är centralt. Starkt fokus måste även sättas på att öka cyklisternas säkerhet då antalet dödade och svårt skadade cyklister ökar. Ett skärpt mål för nollvisionen till 2020 kan även innebära ökad sysselsättning, nya innovationer och minskad klimat- och miljöpåverkan. Samarbete i , EU och globalt för hållbara transporter I finns en lång erfarenhet av att transportera produkter från över hela världen. För att utveckla både transportinfrastruktur så att den underlättar för både export- och persontransport ser vi det som viktigt med ett utökat nordiskt transport-och infrastruktursamarbete. De nordiska länderna måste koordinera sig bättre både när det gäller gränsöverskridande transportinfrastruktur som , den botniska korridoren, transportstråket –––, eller såväl den befintliga Öresundsförbindelsen som en framtida andra Öresundsförbindelse. Fehmarn , en väg- och järnvägsförbindelse mellan och kommer att vara klar . Det kommer att ställa nya krav på ökad infrastrukturkapacitet även i . Även inom EU måste samarbetet på transportområdet stärkas. För socialdemokraterna har arbetet för ordning och reda på vägarna en central roll i EU. Vinner vi valet kommer en S-ledd regering att inleda ett samarbete med , och de andra länderna i EU som vill se att dagens regler för lastbilstrafik i EU efterlevs bättre. EU-samarbete för gränsöverskridande järnvägstrafik är viktigt. Andra EU-länder ska genom beslut i EU inte behöva begå de misstag har gjort med att avreglera både järnvägsunderhåll och tågtrafik. På bilateral nivå, såväl i som globalt, finns goda möjligheter till samarbete när det gäller både höghastighetståg, ny miljöteknik för transportsektorn och trafiksäkerhet. Vår bedömning är att regeringens ram på 522 miljarder inte är tillräcklig för att skapa ett robust transportsystem med högre kapacitet jämfört med . Vi vill därför anslå 46 miljarder mer än regeringen till infrastrukturen –2025. Det ökade anslaget finansieras med en avståndsbaserad vägslitageavgift för alla tunga lastbilar som kör på svenska vägar. Tydligare regler för medfinansiering Även den stora andelen medfinansiering är inte ekonomiskt hållbar i längden. Socialdemokraterna kommer inte att riva upp befintliga medfinansieringsavtal om vi bildar regering . Men vi vill ändå lyfta fram den kritik mot den borgerliga regeringens politik för medfinansiering som och Kommuner och Landsting (SKL) riktat mot regeringen. granskning visar att medfinansierade, mindre samhällsekonomiskt lönsamma projekt fått förtur framför andra projekt. Regeringen har därmed enligt frångått den viktiga principen om högsta möjliga samhällsekonomiska effektivitet i användningen av statens medel. med moderatledd regering har vi sett hur resursstarka kommuner går in med finansiering för att gå före i kön eller att staten pressar kommuner på omfattande medfinansiering för att klämma in ytterligare projekt . Staten måste ta det huvudsakliga finansieringsansvaret för transportinfrastrukturen. Eftersom regeringen har sänkt skatterna med 134 miljarder har medfinansieringslösningar säkert varit attraktivt för regeringen. SKL är starkt kritiskt till regeringens politik för medfinansiering. Regeringen säkrade heller inte sina lösningar för finansieringen av de nya broarna i och . Vår uppfattning är att det behövs ett tydligt regelverk för medfinansiering, och inslagen av förskottering och medfinansiering måste minska . Resursstarka kommuner ska inte få köpa sig före i kön. I lägen då medfinansiering innebär klara fördelar för båda parter, exempelvis där stora exploateringsintäkter finns, är vi beredda att arbeta fram en hållbar modell för detta. Avtalen måste då föregås av klara förhandlingar mellan stat och kommun där staten inte ska kunna pressa kommunerna till dyra och ogenomtänkta avtal. Vi ser hur kombinationen av banavgiftshöjningar, brister i järnvägen och lönedumpningen inom åkerinäringen slår mot godstransporterna på järnväg. Enligt godsföretaget är det just denna kombination som gör att man fått dra ned på den klimatsmarta kombitrafiken och varslar personal. Även om har låga banavgifter i ett europeiskt perspektiv vill vi inte se någon höjning av banavgifterna förrän robustheten och punktligheten hos järnvägen ökat. Banavgifterna har fördubblats sedan den borgerliga regeringen tillträdde och man planerar att femdubbla dem . För att finansiera nyinvesteringar i järnväg och optimera trafiken är vi inte motståndare till höjda banavgifter. Men det kräver att järnvägen förbättras och även att vägslitageavgiften för lastbilstrafiken införs. EU kan bidra till medfinansiering till infrastruktur i som förbättrar de gränsöverskridande kommunikationerna. Det kan handla om en medfinansieringsgrad kring . Vi ser det som strategiskt viktigt att utnyttja denna EU-finansiering. Norrbotniabanan och hela Botniska korridoren har utpekats som ett projekt som kan få medfinansiering av EU. För att skapa rättvisa villkor mellan svenska och utländska åkerier och bekämpa den illegala lastbilstrafiken vill vi införa en avståndsbaserad vägslitageavgift för alla tunga lastbilar som kör på svenska vägar. Enligt studier från är av lastbilarna på vid utlandsregistrerade. Tidigare studier från flera av Europavägarna i har pekat på att av lastbilarna på de svenska vägarna är utlandsregistrerade. Den s.k. cabotagestudien vid visar att tusentals lastbilar kör illegalt i . Vägslitageavgiften gör det också enklare att kontrollera att utlandsregistrerade lastbilar i följer . Enligt beräknas också lastbilstrafiken öka med till 2030 om inget görs. Det kommer skapa mycket trängsel på vägarna och en kraftigt ökande klimatpåverkan från lastbilstrafiken. Regeringen har ännu inte presenterat några åtgärder för att ens dämpa ökningen av lastbilstrafiken. Mot den bakgrunden anser vi det rimligt att genom en särskild avståndsbaserad avgift internalisera den tunga trafikens kostnader för samhällsekonomin och även skapa ordning och reda på vägarna. Vägslitageavgiften möjliggör investeringar i infrastruktur som gynnar exportindustrin i stort, seriösa aktörer i åkerinäringen och den svenska samhällsekonomin. Det finns också anledning att genomföra vägslitageavgiften för att säkerställa bättre konkurrensneutralitet mellan väg, järnväg och sjöfart. Banavgifterna för järnväg har höjts och det är svårt att se en omfattande sänkning av banavgifterna mot bakgrund av det stora investeringsbehov som finns i järnvägssektorn. Sjöfarten möter ökade kostnader med införandet av de nya svavelhalterna för sjöfartsbränsle . har totalt åtta länder i ett system med avståndsbaserade avgifter. Det är , , , , , , och . Även i och finns planer på att införa avståndsbaserade avgifter. har infört tidsbaserade avgifter 2014. Även i pågår förberedelser för tidsbaserade avgifter. Vägslitageavgiften är en del av lösningen för att komma åt den illegala inrikestrafiken i och skapa ordning och reda på vägarna. Då kan komma att införa avståndsbaserade avgifter betydligt senare än många andra EU-länder är det viktigt att lärdomar dras av hur introduktionen har gått i andra länder. Det kan kraftigt minska kostnaderna för genomförandet av en avgift i . Vägslitageavgiften ska vara differentierad efter vilken s.k. Euroklass på avgasreningen lastbilen har. En nyare lastbil och därmed högre Euroklass innebär lägre avgift. måste alla nyregistrerade lastbilar uppfylla EU:s senaste avgaskrav, Euro 6. För att förbättra luftkvaliteten och förnyelsen av lastbilsflottan finns det skäl att ge lastbilar som uppfyller Euro 6 en inledningsvis låg beskattning jämfört med äldre lastbilar. Vi vill även främja lastbilar som går att tanka med alternativa bränslen eller har hybriddrift. Även treaxlade fordon som har lägre vägslitage än tvåaxlade bör främjas. Vägslitageavgiften måste utformas utifrån skogsindustrins speciella behov. Vägslitageavgiften väntas inbringa och kommer att användas till investeringar i såväl förbättrade vägar som förbättrad vinterväghållning, säkra uppställningsplatser och ökad kapacitet och kvalitet i det svenska järnvägsnätet. Sammantaget bidrar skatten på lastbilstransporter till att främja den seriösa åkerinäringen, trafiksäkerheten, miljön, klimatet och konkurrenskraft. Järnvägsunderhåll för en fungerande järnväg i närtid Järnvägsunderhållet i fungerar inte. Antalet allvarliga urspårningsfel har ökat , och en allvarlig urspårning med ett godståg mellan och orsakades av ett växelfel. riktar i rapporten stark kritik mot hur järnvägsunderhållet är organiserat. Regeringens egen utredare har gjort bedömningen att inte längre har tillräcklig kunskap om järnvägens skick. har lyft fram säkerhetsriskerna med det stora antalet underentreprenörer. framkom uppgifter om att kraftigt har missbedömt underhållsbehoven i den nationella planen. Naturligtvis är regeringen ytterst ansvarig för järnvägens kris i regeringsställning. Så här kan det inte fortsätta. Haveriet för järnvägsunderhållet är inte bara ett hot mot jobben och klimatet. Det är ett hot mot resenärernas säkerhet. får inte begå samma misstag som i skiftet mellan 90-tal och 00-tal. Där valde man att styra upp underhållet först efter tre allvarliga tågolyckor med många dödade och svårt skadade. Det bristande järnvägsunderhållet innebär även självklart kapacitetsproblem, förseningar och inställda tåg. Med stor påverkan på både arbetspendling och industrins godstransporter. Tillsammans med fler nyinvesteringar är ett förbättrat underhåll en grundförutsättning för att få ordning på tågtrafiken i . Regeringen har talat om historiska, extra satsningar på underhållet som hundratals personer sagts upp inom underhållsbranschen. Det är tydligt att regeringens politik för järnvägsunderhållet misslyckats. Socialdemokraterna anser att järnvägsunderhållet behöver såväl ökade resurser som en bättre fungerande organisation. föreslog vi att staten successivt ska ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet. Det skulle göra att kunskapen om anläggningens skick förbättras och stora fördelar för att kunna arbetar mer med förebyggande underhåll. I takt med att kontrakten för underhåll löper ut ska underhållet tas över av en ny enhet inom . Eventuellt kan det statliga aktiebolaget överföras till .