mot · H102Kr16 · 2014-04-09 00:00:00 — Hoten från förövaren går bl.a. ut på att privata bilder ska läggas ut på nätet om inte flickan fortsätter med det förövaren kräver. Det förekommer även att någon i bekantskapskretsen mot någons vilja lägger ut privata bilder på nätet. De anmälda sexualbrotten bland unga är också många och förövarna är ofta unga själva. Det rör sig om sexuella övergrepp, våldtäkt och gruppvåldtäkt. För både offer och gärningsmän påverkar en sådan händelse resten av deras liv. Regeringen fokuserar i sin proposition väldigt mycket på riktade insatser till vissa grupper. Det rör sig om arbete mot hederskulturer och barnäktenskap, för unga hbt-personers rättigheter och mot sexuell exploatering och prostitution. De insatserna är bra och vi socialdemokrater tillstyrker dem, men vi menar att det är viktigt att ta ett bredare grepp. Det finns oerhört många orsaker till att unga mår dåligt. Problemen spänner över olika områden och vi menar att lösningarna måste vara breda. Det handlar om ungdomars situation i skolan, på nätet, och relation till det andra könet. Nolltolerans mot mobbning och kränkningar i skolan I skolan ska det alltid råda nolltolerans mot mobbing och kränkningar. Socialdemokraterna vill investera i mindre klasser för de yngsta barnen. Då får läraren mer tid med varje elev och möjlighet att upptäcka och hantera mobbning. Vi föreslår att en lagstadgad anmälningsskyldighet, liknande den anmälningsskyldighet som benämns lex inom omsorgen och lex inom sjukvården, införs även i skolan. Det innebär att all personal ska vara skyldig att rapportera missförhållanden, t.ex. kränkningar och trakasserier, och att en skola som inte kommer till rätta med sådana problem måste anmäla sig själv till en högre instans. Sex- och samlevnadsundervisningen bör också utvecklas för att kunna förebygga kränkningar som har sin grund i kön och sexualitet. Elevhälsan moderniseras för att i större utsträckning fånga upp elever som mår dåligt. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Översyn av rättsprocessen kring sexualbrott anmäls omkring 6 000 våldtäkter, men bara några hundra leder till fällande dom. Mörkertalet är också stort och många våldtäkter anmäls inte alls till polisen. De regionala skillnaderna i hur väl polisen lyckas klara upp denna typ av brott är också oroväckande stora. Människor måste ha förtroende för den gällande lagstiftningen och så är det inte riktigt . Därför vill Socialdemokraterna tillsätta en kommitté som granskar hela rättsprocessen, från anmälan till dom. Vi vill också se över våldtäktslagstiftningen och i samband med det överväga frågan om s.k. samtyckeslagstiftning. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Målsägarbiträde redan vid anmälan Det händer att unga tjejer utsätts för sexuella övergrepp, men få anmälningar leder till åtal och dom. Det stöd och den hjälp ett målsägandebiträde kan ge betyder mycket för den som utsatts för våld eller sexualiserat våld och ofta befinner sig i en traumatiserad situation. Ett sådant stöd kan även bidra till att få fram fakta som kan vara till hjälp i den fortsatta utredningen. Vi vill nu ta ytterligare steg för att förbättra tryggheten. Vi vill att målsägandebiträden ska komma in tidigare i processen. Redan när brottsanmälan sker ska målsägande ha rätt till ett målsägandebiträde. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Utvecklingen på internet och i sociala medier är oroande. Olika typer av förtal, kränkningar, hot och ryktesspridningar som sker mellan enskilda användare på internet har blivit allt vanligare. Denna typ av uppgifter får lätt stor spridning och är svår att få bort från nätet. För att komma åt detta problem krävs både attitydpåverkan och lagstiftning. Polisen har fått utökade möjligheter att utreda de brott som det kan röra sig om och spåra förövarna, men vi menar att det behövs mer insatser. Polisen måste få i uppdrag att prioritera de brott som kan betecknas som näthat bättre. Det är ofta fråga om olaga hot, och det är ett brott som faller under allmänt åtal. Det måste dessutom finnas en beredskap från skola, socialtjänst och polis för att agera snabbt. är det viktigt att etiska frågeställningar om internetanvändande tas upp tidigt i skolan. Skärpta åtgärder mot langning och ungdomars drickande En flodvåg av alkohol förs över gränser . Det är heller inte ovanligt att vuxna köper ut alkohol lagligt som sedan dricks av ungdomar i parker och på torg. Alkohol är förknippat med misshandel, skadegörelse, sexuella övergrepp och även tragiska olyckor. Det måste bli betydligt svårare att langa alkohol än . har polisanmälningarna mot langning ökat dramatiskt. Ökade insatser och nya metoder från polisen är en förklaring till detta. Vi kan se att alkoholkonsumtionen hos ungdomar minskar, men det finns fortfarande mycket kvar att göra för att minska ungdomars alkoholanvändande. Vi vill ge polisen möjlighet, om det finns en befogad misstanke att en ungdom olovligt förfogar över alkohol t.ex. i en väska, att söka igenom denna. Det handlar dock inte om en rätt att generellt genomsöka bagage. Ett sådant verktyg skulle göra polisens arbete betydligt effektivare i att förhindra att unga dricker alkohol och i att komma åt langning. Det är viktigt att kunna spåra alkoholförsäljningen bakåt i försäljningskedjan. Principen liknar den som när vi införde en ny lag för att förhindra klotter. Där gavs polisen möjlighet att i förebyggande syfte söka igenom exempelvis ryggsäckar efter sprayburkar. Regeringen bör utreda detta. Det behövs också en skärpning av synen på langning. Storskalig alkohollangning till unga är ett av få områden där straffskärpningar kan förväntas ge positiva resultat. Det bedrivs i det närmaste en organiserad form av langning där tusentals liter öl, vin och sprit förs över gräns och sedan säljs till ungdomar. är minimistraffet för grov langning . Vi menar att det bör höjas till . Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Kommunala åtgärdsplaner för ungdomar som drabbas av psykiska problem Det krävs tidiga insatser i skolan och skolhälsovården för att effektivt kunna stödja barn med psykiatriska diagnoser och kognitiva funktionsnedsättningar. För att upprätthålla en jämn och hög kvalitet på skolhälsovården bör riktlinjer följas i alla skolor. Genom tidiga insatser i skolan och skolhälsovården kan barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) ges möjlighet att koncentrera sig på barn med mer omfattande behov. Vi föreslår att alla kommuner instiftar en åtgärdsplan för ungdomar som drabbas av psykiska problem. Ansvarsfördelningen ska vara tydlig så att det inte råder några oklarheter om till vem man ska vända sig och vem som ansvarar för vad. Vi föreslår att det ska finnas samverkansmodeller i varje kommun för barn och ungdomar med problem (samverkan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri, ungdomsmottagning). Lösningarna kan anpassas efter lokala förhållanden och se olika ut i olika kommuner men det bör finnas dels en väg in i systemet, dels tydlighet om vad varje aktör i systemet ansvarar för och hur samverkan, samordning och uppföljning ska gå till. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Regeringen föreslår att det s.k. informationsansvaret för icke skolpliktiga ungdomar förtydligas och benämns aktivitetsansvar för ungdomar. Ansvaret innebär att kommunerna har i uppgift att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand motivera till utbildning. Kommunerna får i uppgift att föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret och att dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. De ca 30 000 ungdomar som omfattas av det kommunala informationsansvaret har olika behov och förutsättningar. En del av dessa behöver inget stöd från kommunen. De kan exempelvis arbeta eller ha valt att ta ledigt utan att behöva stöd för att återuppta sina studier. Det finns också ungdomar som har en konstruktiv sysselsättning inom musik eller eget lärande. De allra flesta har dock olika problem och svårigheter som de behöver stöd för att hantera. Bland dem finns de ungdomar som kan behöva längre insatser från kommunen eller inom ramen för ett introduktionsprogram. Ungdomar som inte går i gymnasieskolan återfinns i alla landets kommuner. Enligt utgjorde de ungdomar som var utanför gymnasieskolan av samtliga ungdomar i åldersgruppen 16–. Det finns en stor grupp unga som varken jobbar eller studerar och som inte finns inskrivna på Arbetsförmedlingen. De flesta i denna grupp är mycket utsatta. Passiviteten gör att de hamnar på efterkälken redan tidigt i livet. Erfarenheterna visar att en så negativ start ofta får negativa återverkningar i form av arbetslöshet och sociala problem senare i livet. Särskilt illavarslande är det att många unga fastnar i sysslolöshet under långa tidsperioder. Antalet unga som varken arbetade eller studerade i följd, åren 2008–2010, uppgick till drygt 77 000. utan arbete eller studier är en oerhört för en ung människa och kan få förödande konsekvenser. Att dessa unga i realiteten lämnats i sticket är för oss socialdemokrater helt oacceptabelt. Att från samhällets sida se mellan fingrarna med att så många hamnar utanför är både fel och dumt. Därför måste samhället mycket mer aktivt arbeta för att alla unga ska få en bra start. Det förslag som regeringen nu lägger fram och benämner aktivitetsansvar för ungdomar är ett steg i rätt riktning, men det är inte tillräckligt. Regeringen visar att den tyvärr inte har förstått allvaret i en situation där avhoppen från gymnasieskolan ökar. De åtgärder som kommunerna vidtar utifrån sitt uppföljningsansvar för unga upp till räcker uppenbarligen inte till. För unga är bristerna ännu större. finns det på flera orter i goda exempel på hur aktivt uppsökande insatser gentemot dessa ungdomar ger mycket goda effekter. Vi vill därför att det skapas en övergripande nationell strategi – som i sin tur innehåller en rad konkreta satsningar – för unga som varken arbetar eller studerar. Inom ramen för strategin bör utnyttjas så mycket och så effektivt som möjligt. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Gymnasieskolan ska vara obligatorisk Dagens och framtidens arbetsliv och samhälle kräver gedigna kunskaper av alla. Förändringarna på arbetsmarknaden, och kraven på att förvärvsarbetande ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch, gör att unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från gymnasiet har det svårt och kommer att få det än svårare . Bland unga utan gymnasieutbildning är försörjningsstöd en av de vanligaste vägarna till försörjning. Av de i åldrarna som huvudsakligen försörjde sig på försörjningsstöd utgör de med enbart förgymnasial utbildning . kommer situationen för unga utan gymnasieutbildning att försvåras ytterligare. Enligt prognoser från SCB försvinner av de jobb som bara kräver grundskoleutbildning . Det är en arbetsmarknad som helt enkelt inte kommer att finnas kvar. Den nya arbetsmarknaden ställer nya krav på individerna som samhället har ett ansvar att svara upp emot. krävs en gymnasieexamen för att klara sig på arbetsmarknaden. Ändå ser vi att unga väljer bort yrkesutbildning trots att det kommer att finnas en efterfrågan på gymnasieutbildad arbetskraft. Att successivt höja kraven på kunskap är därför både naturligt och nödvändigt mot bakgrund av samhällets utveckling. Därför ska gymnasieskolan vara obligatorisk. Samma skolplikt som gäller för ska gälla för gymnasieskolan och alla gymnasieprogram ska förbli minst treåriga och ge eleven behörighet att söka till högskolan om denne så önskar. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Denna reform behöver mötas med stora insatser för att alla unga ska ha möjlighet att nå en gymnasieexamen. går de allra flesta, , vidare från till gymnasiet men många hoppar av under det första eller andra studieåret. som kraven på de unga höjs måste stödet till eleverna stärkas. Detta kommer att kräva resurser. Men kostnaden för att låta unga hamna utanför arbetslivet är betydligt högre. Regeringen har sänkt kunskapskraven på yrkesutbildningarna och genomfört en misslyckad gymnasiereform. Det är huvudorsaken till att allt fler elever väljer bort yrkesstudier trots att det finns en hög efterfrågan på arbetskraft inom många områden. En obligatorisk gymnasieskola kräver en utveckling av dessa program. Yrkesprogrammen ska utvecklas till yrkescollege och alla program i gymnasieskolan ska ge grundläggande behörighet till högskolan. Det ska även vara obligatoriskt med estetiska ämnen på samtliga gymnasieprogram för att stimulera till kreativitet och delaktighet. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Det kommer dock fortfarande att finnas ett behov av att följa upp de elever som inte slutfört sina gymnasiestudier, som hoppat av efter 18-årsdagen eller helt enkelt uteblivit från skolan. Vi tillstyrker därför regeringens åtgärder då dessa ändå innebär att steg tas i rätt riktning. Vi vill dock ytterligare förtydliga att det rör sig om ett ansvar att i första hand se till att dessa ungdomar fullföljer sin utbildning. Unga arbetslösa utan gymnasieutbildning har en mycket svag ställning på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland dem som saknar gymnasieutbildning är ungefär dubbelt så hög som bland dem som har det. Vi föreslår därför att ett utbildningskontrakt införs för alla arbetslösa under som inte fullgjort sina gymnasiestudier. Kontraktet innebär att den arbetslöse anvisas en individuellt utformad plan, där studier kan kombineras med praktik eller arbete, som leder fram till gymnasieexamen. När en person som saknar gymnasieexamen söker stöd på Arbetsförmedlingen slussas denne direkt in i utbildningskontraktet och en individuell utbildningsplan upprättas. Utbildningen är ett krav för att få ekonomiskt stöd från samhället. En modell, som använts i , och som kan tjäna som förebild, innebär att ungdomar får arbeta halvtid på avtalsenliga villkor som de läser in gymnasieexamen. Utbildningskontraktet är ett led i en bredare strategi för att stärka Arbetsförmedlingens insatser för ungdomar. Den som är ung och utan arbete ska senast erbjudas ett riktigt jobb, en utbildning som leder till jobb eller en kombination av utbildning och praktik som leder vidare till jobb. Den som inte tar detta erbjudande förlorar rätten till ersättning. är mellan 50 000 och 60 000 unga arbetslösa längre än denna 90-dagarsgräns. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Förstärkt ansvar för att förhindra avhopp Bäst vore dock om vi redan nu kunde fånga upp unga innan de hoppar av. Frånvaron och avhoppen från gymnasieskolan måste minska. Det går enligt Kommuner och Landsting (SKL) att minska avhoppen genom att skolans ledning skapar förutsättningar för att möta elevernas individuella behov. De kommunala gymnasieskolor som visat god förmåga att hjälpa elever att fullfölja sin gymnasieutbildning har enligt SKL vissa gemensamma framgångsfaktorer så som bra bemötande, tydliga mål och betoning på resultat, ökad samverkan med arbetslivet och individuellt stöd på rätt program för eleven. Vi ser att det krävs nationella mål och en strategi utvecklad mellan stat och skolhuvudmän för att fler elever ska fullfölja sin gymnasieutbildning. Det ska ställas tydliga krav på skolorna att de ska arbeta för att alla eleverna ska fullfölja sin gymnasieutbildning. Skolan har ett ansvar för att se varje elev. Upplägg av undervisningen behöver ses över och särskilda insatser initieras för att öka motivationen hos eleverna att fullfölja den valda gymnasieutbildningen. Eleverna behöver få stöd och resurser efter behov bl.a. genom stöd av studie- och yrkesvägledare. Varje kommun ska ha både erforderliga system och en skyldighet att fördela resurser mellan skolorna utefter elevernas behov. Varje elev som inte klarar en kurs ska erbjudas stöd för att klara kursen. Skolor bör noga följa elevernas resultat och analysera varför elever avbryter sin utbildning. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Möjlighet att läsa in gymnasieskolan på folkhögskola Det måste också finnas flera möjliga vägar till gymnasieexamen. En väg som är stängd för de flesta gymnasieelever är att studera på folkhögskola. Det finns 150 folkhögskolor runt om i landet. De flesta drivs av olika folkrörelser, ideella organisationer eller föreningar. Studier inom folkhögskolan kan ge grundskolekompetens, gymnasiekompetens och yrkesutbildning. Till skillnad från andra skolformer är folkhögskolan inte bunden till centralt fastställda läroplaner. Varje folkhögskola bestämmer själv sin profil och verksamhet med hänsyn till skolans ideologiska och kunskapsmässiga inriktning. Folkbildningen syftar inte bara till att skapa formella möjligheter till vidare studier eller arbete utan också till att stärka delaktighet och engagemang. Enligt uppdrag från ska folkhögskolan prioritera verksamheter som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället, liksom verksamheter som gör det möjligt för människor att påverka sin livssituation och som skapar engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Vi vill att det ska finnas möjlighet för unga att efter avslutad grundskola söka de allmänna kurserna på folkhögskola inom ramen för gymnasievalet. Det innebär att det blir möjligt att söka till folkhögskolan direkt efter och därmed läsa hela gymnasieutbildningen på folkhögskola. Vi är beredda att se över lagstiftningen för att göra det möjligt. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. i (S) Per (S) Unga med attityd, , 2013. Schram, , Chronic stress among adolescents: Contributing factors and associations with academic achievements, , samhällsvetenskapliga fakulteten, psykologiska institutionen, 2013.