ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022584 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Tjustbanan. Under den föregående alliansregeringen så gjordes rekordstora investeringar i svensk infrastruktur. Även i mitt hemlän, län, var investeringarna stora. Storsatsningarna på Emmabodabanan, samt E 22:an är livsviktiga för den fortsatta utvecklingen i det sydöstra hörnet av . När vi blickar framåt mot vidare satsningar och beslut om investeringar i infrastrukturen i sydöstra är det med stor övertygelse som jag ser järnvägen som en viktig faktor i utvecklandet av den potential som län besitter. I takt med att resandet för både yrkesutövare, studenter och turister tilltar är det lätt att inse att svenskarna är mycket benägna att bo på en ort och studera eller arbeta på en annan. Då är det viktigt att vi har fungerande, miljövänliga och snabba transportmedel. Norra delen av län där är huvudort har drabbats av stora strukturella omläggningar – inte minst med tanke på nedläggningen av större industrier samt expansionen av både läro- och sjukvårdscentrum i . Då som förbinder ––är av lägre standard har järnvägen, Tjustbanan, blivit det snabbaste sättet att ta sig mellan och . Tågförbindelsen som drivs i Läns Trafiks och Östgötatrafikens regi är uppskattad och välutnyttjad av pendlare och andra resenärer mellan städerna. kommer även nya motorvagnar att byta ut de nu mycket åldriga rälsbussarna. Det stora problemet som hänger över Tjustbanan är den låga standarden på själva järnvägen. De nuvarande tågen måste köra långsamt för att inte formligen skaka sönder ute på banan. Trasiga tåg och inställda turer har drabbat Tjustbanan och dess resenärer, och höjs röster i alla politiska läger om att problemen måste få en snar lösning. Fortsatt undermåligt underhåll, haverier och andra missöden kommer onekligen att leda till ett vikande passagerarunderlag, vilket skulle innebära dödsstöten för själva järnvägens existens. Då Västerviksområdet inte har råd att mista järnvägslänken till är det enligt oss av yttersta vikt att norra län inte mister den livsnerv till som Tjustbanan är utan att den istället upprustas och uppgraderas till gängse svensk standard. Finn (M)
mot · H2022585 · 2014-11-10 00:00:00 — Underlätta för unga att ta körkort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för unga att ta körkort. Enligt statistik från Arbetsförmedlingen saknar av landets arbetssökande ungdomar mellan körkort. listar svenska arbetsgivare just körkort som ett av de viktigaste kraven för anställningsbarhet. Statistiken visar också att det är en betydligt större andel unga utan körkort som saknar jobb än unga med körkort. har andelen unga som skaffar körkort minskat kraftigt, från omkring tre av fyra till omkring hälften . Avsaknaden av körkort minskar möjligheten att komma in på arbetsmarknaden. Bland de jobb som Arbetsförmedlingen annonserar, där inga krav på tidigare erfarenhet krävs och därmed kan vara lämpliga ingångsjobb för unga människor, ställer en tredjedel av arbetsgivarna krav på körkort. Alltför många ungdomar riskerar därför att ofrivilligt uteslutas från arbetsmarknaden. Enligt är kostnaden för att skaffa körkort den viktigaste faktorn för att många unga inte skaffar körkort. I en enkätstudie med över 700 ungdomar kom ”ej råd” på klar förstaplats över skäl till att de inte skaffar körkort. Det finns många erfarenheter både i och utanför av hur man kan underlätta och göra det billigare att skaffa körkort. Inom körkortsutbildningen för tyngre fordon används exempelvis i allt större utsträckning simulatorer för att minska kostnader och klimatpåverkan. På fordonsgymnasieprogrammet tillåts eleverna ta körkort som en del av utbildningen. Fler gymnasieprogram, såsom vård och omsorg, bör inkludera körkortstagande för att på så sätt enklare skapa jobb för unga – i detta fall exempelvis i . Därtill bör möjligheten att erbjuda körkort som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, med viss självfinansiering exempelvis via CSN-lån, ses över. Regeringen bör således överväga fler insatser i syfte att förenkla för unga människor att skaffa körkort.
mot · H2022586 · 2014-11-10 00:00:00 — Utvärdering av lagstiftning gällande gödsling av våra åkrar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utvärdera och se över lagstiftningskravet på gödselspridning på åkrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att bättre anpassa gödselspridning efter väder, vind och markförhållanden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att ge lantbrukare större möjlighet att avgöra när det är lämpligast att sprida gödsel på våra åkrar. Vädret och hur tidig eller sen årstiden är påverkar miljön på våra åkrar. Hur stor nederbörd det kommer, regnmängder och vindförhållanden påverkar markerna. Spridning av naturgödsel på våra åkrar är i dagens lagstiftning strikt reglerat. Att enbart strikt tillämpa datum och antal dagar för gödselspridning är ett för fyrkantigt instrument för att tillse att naturgödsel på bästa sätt sprids på våra åkrar. Bästa tiden för att sprida naturgödsel varierar . Variationer i vädret kan innebära att gödsel istället för att spridas en varm höst på våra åkrar, måste förvaras till nästa säsong. Att som lantbrukare tvingas att mera anpassa sig efter datum och lagstiftning än efter väder och bästa utomhusmiljö för gödselspridning är varken önskvärt eller bra för miljön. Tiderna man får sprida gödsel på våra åkrar behöver därför mer anpassas efter väder, vind och markförhållanden än efter kalendrar och antal dagar. Man måste ge bättre möjlighet för lantbrukare att avgöra när det är lämpligt att gödsla åkrarna. Därför behöver man göra en översyn av lagstiftningen för spridning av naturgödsel på våra åkrar. Lagen behöver göra kraven mera flexibla och anpassa dessa till varierande väder.
mot · H2022587 · 2014-11-10 00:00:00 — Vi vill införa modellen i hela och vi vill öka kultursamverkansmodellens andel av den statliga kulturbudgeten. beslutas och fördelas knappt var femte krona ur den statliga kulturbudgeten av den regionala nivån. vill därför att kulturstödet decentraliseras så att det lokala och regionala inflytandet ökar. i (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C)
mot · H202259 · 2014-11-04 00:00:00 — Likställ dopningsbrott med narkotikabrott straffmässigt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att straffmässigt likställa dopningsbrott med narkotikabrott. Fler och fler använder dopningsmedel. Skönhetsidealen kräver omänskligt mycket av unga killar och tjejer som tar hjälp av anabola steroider i jakten på en muskulös kropp. Trots oerhört skadliga bieffekter för person och samhälle bedöms dopningsbrott fortfarande vara ett mildare brott än narkotikabrott. Upplysningscentralen Dopingjouren uppskattar att 50 000 personer i använder anabola steroider och att kanske så många som 100 000 ungdomar ätit eller injicerat förbjudna preparat. Fler importerar, tillverkar och distribuerar också preparaten. Ökningen av dopning hos tjejer är en oroväckande trend och kan peka på en utbredning av missbruket till nya grupper. Internet har öppnat nya vägar för både organiserade ligor och amatörer som via nätet beställer råvaror och som sedan följer recepten för produktion som också de finns på nätet. Att tro att man kan dopa sig till en välmående och imponerande kropp kan stå en dyrt. Bieffekterna är välkända: sterilitet, leverskador, bestående skador på hjärna och hjärta, psykoser, depressioner, aggressivitet och sömnproblem. En person som tillverkar och säljer dopningsmedel kan vid grovt brott dömas till ett fängelsestraff . Hade brottet gällt narkotika, under samma premisser och med likvärdig mängd, hade påföljden istället blivit 8 till . En avsevärd skillnad med tanke på att båda preparaten urskillningslöst förstör personernas liv, ung som gammal. Vi bör ge våra brottsbekämpande myndigheter bättre incitament att utreda och bekämpa dopningsbrott. Regeringen bör överväga att höja straffvärdet och ändra lagstiftningen till att ligga i fas med narkotikabrotten. Skadorna som uppkommer av användande av dopningsmedel ligger mycket nära eller till och med överträffar de skador som narkotikamissbruk medför. Kostnaderna för samhället avseende dopningsskador ökar också. Genom att likställa dopningsbrott med narkotikabrott tar vi krafttag för att förhindra spridningen och användandet av hormonpreparat.
mot · H2022591 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omskärelse av barn. råder förbud mot att, på flickor, genom ingrepp förändra de yttre könsorganen för att åstadkomma bestående förändringar av dem, det som i vardagligt tal kallas för könsstympning. Ett ingrepp som ger bestående men får inte utföras, varken med eller utan samtycke. På pojkar, upp till , är det däremot tillåtet att genomföra omskärelse som inte är medicinskt motiverad, så länge vårdnadshavarna informerats om vad ingreppet innebär. Pojken ska så långt det är möjligt informeras om ingreppets konsekvenser, och ingreppet får inte utföras mot pojkens vilja. förekommer givetvis ett stort antal medicinskt motiverade omskärelser på många barn men många ingrepp genomförs också av andra skäl, som kulturella och religiösa. I ett stort antal av dessa fall är det svårt att fullt ut få fram det enskilda barnets inställning till ett ingrepp. Det är svårt att veta i vilken grad målsmän eller andra personer i barnets närhet utövar påtryckningar för att ingreppet ska genomföras. Det kan vara värt att i sammanhanget nämna att såväl som motsätter sig omskärelse utan medicinsk indikation på omyndiga pojkar. Alla barn har rätt till sin egen kropp. Lagstiftningen bör också ha den utgångspunkten. Ett ingrepp som inte bygger på ett medicinskt behov innebär en kränkning av barnets kropp. Därför ska ingrepp som inte är medicinskt motiverade inte få genomföras förrän barnet blivit myndigt och i lagens mening kan fatta egna beslut om sin egen kropp. Finn (M)
mot · H2022592 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta högersväng vid rödljus. Rondeller har blivit allt vanligare trafiklösningar i . Rondeller får trafiken att flyta jämnare och med mindre både allvarliga olycksrisker och miljöstörningar till följd. Tyvärr går det inte att lösa alla korsningsproblem med rondeller. Framför allt gäller det i korsningar med både gång/cykel- och fordonstrafik. För att få trafiken att flyta bättre är det på vissa håll i världen, exempelvis i flera delstater i , tillåtet att svänga höger mot rött ljus sedan man förvissat sig om att det inte finns några fordon eller gång/cykeltrafikanter i vägen. Ordningen förefaller fungera väl när trafikanterna är vana vid systemet, och en trafik som på detta sätt tillåts flyta bättre med bibehållen säkerhet tillför då ett mervärde för trafikanterna. Ljusreglerade korsningar med gång/cykeltrafik som har samma signal som fordon som ska svänga till höger är nämligen inte heller ideala vid högersväng ur trafiksäkerhetssynpunkt. I de allra flesta fyrvägskorsningar sammanfaller grönt ljus för gång/cykeltrafikanter som ska korsa rakt över korsningen med högersvängande fordon som kommit från samma riktning. Allvarliga situationer kan därför uppstå om inte fordonsföraren som har grön signal är uppmärksam på att även gång/cykeltrafikanten har grönt ljus . Av dessa anledningar anser vi att det vore rimligt att vägtrafikkungörelsen ändras så att det blir tillåtet att svänga höger även vid rödljus. Finn (M)
mot · H2022595 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör främja samverkan mellan kommuner och idrottsföreningar för att motverka nyrekrytering av unga till gängkriminalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till överläggningar med och andra nationella idrottsorganisationer, med syfte att idrottsrörelsen på bred front ska engageras i arbetet mot nyrekrytering av unga till gängkriminalitet. Kriminella gäng är inte oövervinneliga. Medlemmarna är oändligt få i jämförelse med alla laglydiga medborgare. Gängen kan göra sig breda när vi andra drar oss tillbaka. Det gäller att kringskära dem. Därför vore det viktigt för både polis och kommun att ha en tydlig, långsiktig och genomtänkt närvaro i problemtyngda stadsdelar. Både närpolisarbete och kommunala insatser för att skapa framtidstro behövs. Ett problem med ungdomar på drift från skola och laglydighet mot laglöshet och förfall är att den organiserade brottsligheten har metoder för att locka sådana ungdomar in i kriminalitet. En av dessa metoder går ut på att ge ungdomarna små kriminella uppdrag mot större ekonomisk ersättning, och att visa upp en lockande livsstil med mycket stor omsättning av pengar på olika typer av lyxkonsumtion. Detta ger en falsk bild av att ett alltmer kriminellt beteende leder till rikedom. I bland annat har man, via avtal med elitidrottsföreningarna, strävat efter att skapa motbilder med hjälp av förebilder som inte är kriminella. Våra elitidrottare är i sin egenskap av framgångsrika idrottsutövare ofta positiva förebilder, inte sällan med idolstatus hos många ungdomar. Det vore därför önskvärt att även andra kommuner kunde sluta avtal med elitidrottsföreningar, som får offentliga bidrag, och i avtalen komma överens om att elitidrottarna exempelvis ska kvälls- och nattvandra för att lyfta fram laglydiga förebilder som motpoler till gängledare. Har det lyckats i så borde potentialen att lyckas med att etablera sådan verksamhet även i andra kommuner vara stor, och särskilt då i kommuner där den grova organiserade brottsligheten försöker tränga sig på och förleda ungdomar med budskapet att kriminalitet skapar välstånd och lycka. Staten genom till exempel skulle kunna samla in och sprida goda exempel på hur kommuner och idrottsföreningar samverkar för att motverka nyrekrytering till gängkriminalitet. Vi menar att regeringen bör ta initiativ till överläggningar med och andra nationella idrottsorganisationer, med syfte att idrottsrörelsen på bred front ska engageras i arbetet mot nyrekrytering av unga till gängkriminalitet. En möjlighet vore att villkora delar av det statliga stödet till idrottsrörelsen med att idrottsrörelsen deltar i detta arbete, men går det att mobilisera idrottsrörelsen utan den typen av tvingande villkor vore det självfallet det bästa. Finn (M)
mot · H2022596 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att särskilda utbildningsinsatser behöver genomföras inom polisen för att öka antalet personer som har kompetens att genomföra de ofta komplicerade utredningar som krävs för att pengar som genererats genom brott ska kunna spåras och säkras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sprida yrkesgruppsintegrerande arbetsformer till annan brottsbekämpande verksamhet. En viktig del i arbetet mot den grova, organiserade brottsligheten är olika ansträngningar för att spåra och förverka ”brottsvinster”, alltså den ekonomiska vinningen av brott. Det arbetet har intensifierats och den tidigare alliansregeringen har genom lagändringar underlättat myndigheternas arbete. Bara förverkades mer än , vilket visar att arbetet ger goda resultat. Sannolikt kan de belopp som förverkas ökas ännu mer, om fler utredningar kan genomföras. Polisen bör därför genomföra fler särskilda utbildningsinsatser för att öka antalet personer med den bredare kompetens som krävs för att lyckas med de ofta komplicerade utredningar som leder till att pengar genererade i kriminell verksamhet kan spåras och säkras. () har visat sig vara en effektiv organisation i kampen mot ekonomisk brottslighet. Detta innefattar inte minst den allvarliga, organiserade brottslighet som på ett strukturerat sätt planerar och genomför ekonomiska brott med mycket stora vinster för förövarna och lika stora förluster för samhället i övrigt. EBM kännetecknas av ett unikt arbetssätt inom polisiär verksamhet där olika experter – åklagare, poliser, revisorer med flera – arbetar tillsammans i utredningsgrupper. Vi tror att EBM:s sätt att inom samma organisation samla yrkeskategorier som vanligen inte sitter under samma tak, utan tillhör olika myndigheter, borde kunna fungera även när det gäller utredning och lagföring av annan mer komplicerad och organiserad brottslighet. Det finns därför skäl att sprida EBM:s yrkesgruppsintegrerande arbetsformer även till annan brottsbekämpande verksamhet inom rättsväsendet. Vi vill med denna motion att ger regeringen detta tillkänna. Finn (M)
mot · H2022598 · 2014-11-10 00:00:00 — Juridiskt skydd för ofödda barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ofödda barn som mot moderns vilja utsätts för våld status som brottsoffer. Våld som riktar sig mot gravida kvinnor och deras ofödda barn är ett allvarligt samhällsproblem. Enligt en studie genomförd vid Rikskvinnocentrum drabbas mer än en av hundra gravida kvinnor av våld från någon närstående. Enligt uppgifter från landstings folkhälsoguide är våld i nära relationer en riskfaktor för gravida som är jämförbar med diabetes och havandeskapsförgiftning. utsattes den amerikanska kvinnan , som var gravid , för en mycket allvarlig misshandel. Hon beskriver själv händelsen på följande sätt: Han höll mig mot en soffa i håret. Han slog mig hårt två gånger i magen, vägrade att begära hjälp och förhindrade mig sedan från att ringa. Efter ca 15 minuters skrik av smärta gick han till en bar och ringde därifrån efter hjälp. Jag kördes till sjukhuset, där förlöstes med kejsarsnitt. Min son var död. Läkarna sa att han hade avlidit efter förblödning ... Själv var mina skador livshotande. Jag dog nästan och fick tillbringa på sjukhuset. När jag kämpade för att överleva kontaktade myndigheterna min syster. Hon fick berättat för sig vad hon fann otroligt. Enligt lag hade ingen dött natten . kunde inte acceptera att lagen inte erkände att hennes son var ett brottsoffer eller ens att han någonsin hade existerat. kamp lyckades hon till slut få till en lagändring som innebar att det i blev straffbart att, mot moderns vilja, skada eller döda ett ofött barn och att ofödda barn kunde erkännas som brottsoffer. finns en liknande lagstiftning i 35 av delstater. Även har en lagstiftning som ger ofödda barn juridiskt skydd. I varken eller har detta lett till någon skärpning av abortlagstiftningen. I är skyddet för gravida kvinnor och deras barn tyvärr inte alls lika starkt. Trots att ofödda enligt svensk lag börjar räknas som barn redan vid , så har de inget juridiskt skydd. När en gärningsman i misshandlar en gravid kvinna och det ofödda barnet skadas eller dör, så finns det enligt svensk lag bara ett brottsoffer. Svenska kvinnor möts fortfarande av samma besked som mötte 1992. Den nuvarande ordningen är enligt vår mening inte bara djupt omoralisk, den riskerar också att förvärra traumat för de utsatta kvinnorna, förneka brottsoffer rätt till upprättelse och medföra att gärningsmännen får alltför låga straff, som inte står i rimlig proportion till det brott de har begått. Med anledning av vad som ovan anförts föreslår vi att ofödda barn som mot moderns vilja utsätts för våld skall ges status som brottsoffer.
mot · H2022599 · 2014-11-10 00:00:00 — Partiers representation i nämnder, utskott och styrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla partier med representation i en folkvald församling också bör ges representation i dess nämnder, utskott och styrelser. I har vi en representativ demokrati där flerpartisystem inom våra folkvalda församlingar tillämpas. Tanken är att sammansättningen av dessa församlingar i så stor grad som möjligt skall spegla befolkningen, åsiktsmässigt. Därigenom förmodas alla fattade beslut vara förankrade hos de medborgare de berör. På pappret fungerar detta system väl. Rösterna i våra kommuner, landsting och regioner samt i fördelas mellan de invalda partierna i enlighet med den röstandel de fått i det senaste allmänna valet. Alla åsikter får bli hörda och alla partier deltar på lika villkor i de debatter som leder fram till beslut. Verkligheten ser dessvärre ofta annorlunda ut. Precis som röster och mandat i församlingarna fördelas representativt är det gällande regelverket utformat så att även platser i nämnder, utskott och styrelser fördelas enligt senaste valresultat. Men då dessa arbetsgrupper ofta är betydligt mindre än den församling de tillhör uppstår inte sällan situationen att det inte finns plats för alla i församlingen invalda partier att delta även i arbetsgruppen, om representativiteten skall säkras. Detta får till följd att mindre partier inte kan delta på lika villkor i det politiska arbetet som större partier, och i vissa beslut inte får delta alls, trots att de är invalda i församlingen. Självklart skall valresultatet vara utslagsgivande i form av mandat- och röstfördelning i folkvalda församlingar, likaväl som i beslutande utskott. I diskussionerna som föranleder beslutsfattning är det dock rimligt att alla representerade partier får föra fram de åsikter de fått mandat av medborgarna att lyfta. Inte minst är detta viktigt då vissa beslut tas direkt av nämnder och arbetsutskott, och således aldrig lyfts i den större församlingen. Dessutom är det i de olika nämnderna som de verkliga diskussionerna sker, och det är där alla fakta lyfts och klargörs, i beredningen av olika ärenden som senare skall upp till beslut i kommun-, landstings-, regionfullmäktige eller riksdag. Utan att själva ha en representant närvarande vid dessa diskussioner är det svårt för enskilda partigrupper att fatta väl underbyggda beslut och ta ställning i frågor. För att säkerställa att väljarnas förtroende förvaltas på bästa sätt menar vi att det bör säkras i lag att alla i en folkvald församling representerade partier skall ha rätt att ha en representant närvarande med yttranderätt, men inte nödvändigtvis rösträtt, i alla församlingens olika nämnder, arbetsutskott och styrelser.
mot · H202260 · 2014-11-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att minska eller helt ta bort brottsbekämpande myndigheters ansvar att betala avgifter till teleoperatörer för avlyssningskopplingar i samband med brottsbekämpning. För att kunna nå framgång i att avslöja kriminella organisationer krävs såväl mycket personal som möjligheten till att utnyttja hemliga tvångsmedel som exempelvis avlyssning. Dessa metoder är, enligt många inom brottsbekämpningen, en förutsättning för att kunna avslöja kriminella nätverk. Kostnaden för dessa är dock väsentliga och gräver djupa hål i ekonomin hos våra brottsbekämpande myndigheter. kostar en avlyssningskoppling ca och operatör. I många fall kan utredningar kring grov organiserad brottslighet löpa . Exempelvis skulle en avlyssning kosta Polisen eller för en enda koppling och en enda operatör. Lägg därtill att ofta behövs fyra olika operatörer användas för att säkerställa att avlyssningen sker rätt. Plötsligt är summan uppe på nästan en kvarts miljon kronor. Kostnaden kan multipliceras genom det faktum att många kriminella har fler olika telefoner och telefonkort. Pengar som kunde användas till regelrätt brottsbekämpning måste nu läggas på att betala operatörerna istället. Detta är inte acceptabelt. De brottsbekämpande myndigheternas kostnader till operatörerna måste minska eller ännu bättre utgå. De anslag som de brottsbekämpande myndigheterna får ska gå till att bekämpa kriminalitet. I ett samhälle där avlyssning är direkt avgörande för ett bra resultat bör inte kostnaden för detta löpande åläggas dessa myndigheter. Vi har alla ett gemensamt ansvar att stötta brottsbekämpande myndigheter och underlätta deras arbete med att upprätthålla lag och ordning. En tydligare lagstiftning kring kostnaderna för avlyssningskopplingar vore ett bra steg att främja detta.