ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021474 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klargöra vilka principer som gäller för beskattning och om principen om grön skatteväxling har övergetts av den nuvarande regeringen. har tidigare förespråkat en grön skatteväxling. Det innebar att när en miljöskatt infördes skulle motsvarande lättnad införas på ett annat område. Idealt i det miljöpartistiska systemet var att en höjd miljöskatt kvittades mot en sänkt skatt på arbete. Det var ett sätt att balansera statens utgifter mot inkomster i budgeten, en liten omfördelning så att förslagen kunde kallas budgetneutrala. Systemet är inte särskilt dynamiskt eftersom beteende förändras på grund av skattesystemet – den styrande verkan av styrmedlen – men ansatsen är sympatisk. Alliansens politik bygger på att jobben ska bli fler, det ska löna sig att arbeta och miljöskatter bygger på principer om ansvar och att förorenaren ska betala, och därför har vi ännu tydligare skiftat om hela budgeten i en grönare riktning. Höjningar av miljöskatter är en del av vår offensiva miljö- och klimatpolitik. genomförde vi omfattande jobbskatteavdrag. Detta har lett till fler arbetade timmar och fler människor i arbete. Statens inkomster ökade under Alliansens två mandatperioder vilket skapade reformutrymme till miljö, forskning och energi. Dessutom skapade vi möjligheter för tjänstemarknaderna och skiftade på så sätt konsumtionen. Ansatsen i miljöpolitiken har varit att framtida skattehöjningar ska balanseras med skattesänkningar på andra områden för att stimulera tillväxt och en långsiktigt hållbar omställning av samhället i grönare riktning. Den nuvarande regeringen verkar till skillnad från Alliansen inte vilja ha ett grönt och tillväxtvänligt skattesystem. S och MP har aviserat stora skattehöjningar på både miljö och arbete. Det kommer att leda till att skattetrycket i kommer att öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klargöra vilka principer som gäller för beskattning och om principen om grön skatteväxling övergivits av den nuvarande regeringen.
mot · H2021475 · 2014-11-07 00:00:00 — Möjlighet att rösta elektroniskt i de allmänna valen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att rösta elektroniskt i de allmänna valen. E-röstning har diskuterats och utretts i men ännu inte implementerats. E-röstning skulle rätt använt innebära att röstförfarandet och valadministrationen underlättades. tillämpade i de lokala valen 2008 e-röstning i tre kommuner. Utvärderingen visade att hälften av väljarna hade valt att rösta med hjälp av ett elektroniskt röstkort och att deras erfarenhet av att rösta elektroniskt var positiv. Elektronisk röstning enligt den metod som tillämpades i innebar att väljaren själv valde huruvida den ville avlägga sin röst traditionellt via pappersvalsedel eller med hjälp av ett elektroniskt röstningskort. Den som valde att rösta elektroniskt erhöll ett elektroniskt röstkort där personnumret registrerats. Röstkortet sattes i en kortläsare i valbåset och den avgivna rösten registrerades. Oavsett val av metod för att rösta krävdes naturligtvis att den personliga identiteten kunde styrkas. Fördelarna med elektronisk röstning är att förfarandet blir enklare för både väljare och valfunktionärer. Vid ett införande av e-röstning i bör det initialt endast vara möjligt att rösta elektroniskt i vallokalen, och i det fall erfarenheterna är positiva och tiden mogen kan det vara möjligt att utveckla det elektroniska röstningsförfarandet vidare för eventuell möjlighet att rösta på annan plats än i vallokalen – detta förutsatt att valhemligheten garanteras liksom lika rösträtt. Det är angeläget att systemen för att utöva våra demokratiska rättigheter utvecklas i takt med att tekniken utvecklas. Också metoden för hur ett val genomförs påverkar dess legitimitet. I takt med att samhället alltmer digitaliseras bör också systemen för att rösta i de demokratiska valen utvecklas.
mot · H2021476 · 2014-11-07 00:00:00 — Stärkt äganderätt i minerallagstiftningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt äganderätt i minerallagen. Att råda över den egna egendomen är grundläggande i en rättsstat. Äganderätten är stark i men kan förstärkas inom vissa områden. Den som finner en på sin mark kan inte vara säker på att bli ägare till en eventuell mineralfyndighet. Det kan inträffa att en annan person eller ett företag har beviljats undersökningstillstånd, vilket ger ensamrätt till mineralundersökning av marken och företräde till eventuell fyndighet. Markägaren har därmed inget företräde till fyndigheten. I det fall det finns en bostad på marken krävs endast att avståndet till fyndigheten är . Reglerna i minerallagen är av den principiella innebörden att rätten att utvinna mineraler som omfattas av lagen, s.k. koncessionsmineraler, t.ex. guld, järn och koppar kan genom beslut av statlig myndighet tillerkännas någon annan än den som äger marken. Varken markägare eller grannar tillfrågas före beslut om undersökningstillstånd fattas. Markägaren mister därmed sin dispositionsrätt över marken som återgår till ägaren då gruvrättigheten upphör, först . En markägare som vill prioritera annan verksamhet än mineralbrytning på sina ägor eller rent av lämna marken orörd kan inte neka tillstånd för brytning. Endast om utvinningen anses strida mot miljö- eller kulturintressen kan den stoppas. Ingen ersättning utgår för förlorade intäkter från jordbruk, turism eller skogsbruk. Ersättning utgår endast för skada och intrång vid undersökningsarbetet. Marken blir dessutom osäljbar till någon annan än den som erhållit tillståndet. Av ett mineralvärde som utvinns utgår i ersättning till markägaren och till staten. Ett mineralvärde på ger således till markägaren, till staten och till koncessionsinnehavaren. Den utredning som föregick ändringar av minerallagen menade att det i jordabalken inte hade uppställts några undantag från jordabalkens huvudregel om att beståndsdelar omfattas av markägarens äganderätt. Markägaren äger såväl marken som det som finns under ytskiktet. Minerallagen har ändrats vid ett flertal tillfällen men markägarens ställning är fortfarande svag. Med dagens lagstiftning är det möjligt att mark tas i anspråk för mineralprospektering och gruvbrytning med svåra konsekvenser för markägaren. Markägaren har inte avskurits från andra resurser eller mineraler i och på marken än koncessionsmineralerna, d.v.s. de mineraler som omfattas av minerallagen. Alla övriga mineraler benämns jordägarmineraler. Minerallagstiftningen bör därför ändras så att lagstiftningen slår fast att mineraler ingår i markägarens egendom. Rimligen bör undersökningstillstånd och utvinning av alla mineraler, inklusive koncessionsmineraler beslutas av markägaren och ingen annan. Finn (M)
mot · H2021477 · 2014-11-07 00:00:00 — Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gårdsförsäljning av alkohol. Sedan inträde i EU 1995 råder det en etableringsfrihet på den svenska öl-, vin-, cider- och spritmarknaden. Det innebär att privata aktörer som uppfyller specifika kriterier fritt får tillverka och distribuera alkoholhaltiga drycker. Vid försäljning av de tillverkade produkterna är aktörerna däremot begränsade till de tre distributionskanalerna restaurang, partihandlare samt Systembolaget. Systembolaget har en given särställning som försäljningskanal av alkoholhaltiga drycker med en procentsats motsvarande starköl eller högre. finns det ett intresse från producenterna att få möjlighet att erbjuda intresserade kunder en möjlighet att köpa drycker hos dem. Många producenter har sin geografiska hemvist på landsbygden och med en legal gårdsförsäljning av egenproducerade drycker skulle många fördelar troligen kunna uppnås. Inte minst turistnäringen skulle få utökade förutsättningar att utvecklas genom gårdsförsäljning. Åtskilliga turister har önskemål om att vid besök hos exempelvis vin- och whiskyproducenter få möjlighet till provsmakning. De producenter som öppnar egen restaurang får inte sälja sin egen producerade dryck direkt på plats, inte ens om restaurangen har samma adress som tillverkningen av drycken. Istället måste de sälja den alkoholhaltiga drycken till systembolaget för att därefter återköpa densamma. Byråkratin är därmed ett fullbordat faktum. Dryckesproducenterna som tar till vara svenska råvaror och som också bidrar till ekonomiska utveckling skall inte motarbetas på det sätt som sker genom förbudet mot gårdsförsäljning. Producenter av alkoholhaltiga drycker borde kunna ansöka om tillstånd för servering av sina egentillverkade drycker och detta utan att dryckerna måste passera omvägen via systembolaget. Mot bakgrund av ovanstående bör lagstiftningen omarbetas i syfte att underlätta för de mindre aktörerna genom att skapa en bättre konkurrens. Ett steg i en sådan riktning skulle kunna ske genom att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. bör även i fortsättningen ha en restriktiv alkoholpolitik men att öppna för gårdsförsäljning skulle inte medföra ett avsteg från den svenska hållningen. Förändringen syftar till att ge aktörer i lokalsamhället bättre förutsättningar att utveckla sin verksamhet, förbättra turistnäringen och skapa fler arbetstillfällen. Mot bakgrund av dessa faktorer bör regeringen återkomma till med förslag om att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker.
mot · H2021478 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över placeringen i kammaren. Av tradition är ledamöter placerade efter i första hand valkretsarnas indelning, i andra hand de tjänstgjort i riksdag och slutligen efter ledamotens ålder. Placeringen är ur flera perspektiv ålderdomlig och motverkar en livlig och aktiv debatt. har flera förtjänstfulla insatser gjorts för att modernisera sittningen i . Debattklimatet har påverkats positivt av de två halvmåneformade raderna närmast talarstolarna, vilket också gäller den fria placeringen i kammaren under debatter. Utifrån dessa erfarenheter är det lämpligt att ytterligare utveckla riksdagsledamöternas placering i plenisalen. Även möjligheten att ställa frågor ifrån bänken har bidragit till en intensivare debatt. I de flesta länder är parlamentsledamöterna placerade efter partitillhörighet och inte efter valkrets. I de är parlamentsledamöterna i underhusen placerade efter partitillhörighet. är flera av dessa parlament välkända för sina livliga och engagerande debatter. Eftersom antalet ledamöter är oförändrat krävs ingen ombyggnation för att genomföra förändringen, varför kostnaderna är obefintliga. En ändrad placering skulle därför med fördel vara möjlig att införa med efterföljande uppföljning. Omplaceringen torde kunna genomföras omgående och ej vänta till nästa val.
mot · H2021479 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevers hälsa. Minskad fysisk aktivitet är ett växande problem bland barn och ungdomar. Självklart finns det ungdomar som är fysiskt aktiva och idrottar regelbundet, vilket är positivt. Problemet är de många barn och ungdomar i skolåldern som inte rör på sig tillräckligt mycket för att uppnå en god hälsa. Aktuella studier pekar på att stillasittande fritidsaktiviteter har blivit allt vanligare längre ned i åldrarna. Detta är inte bara ett problem för skolan utan en risk av betydligt större dignitet. Alltmer forskning pekar nu även på att motion och friska vanor underlättar för lärande och kunskapsutveckling. har eleverna i mellan en och två idrottslektioner . På gymnasieskolan är det obligatoriskt med en kurs i idrott och hälsa. En internationellt vedertagen rekommendation är att barn och ungdomar ska vara fysiskt aktiva per dag . För de eleverna som inte idrottar är det svårt att nå upp till rekommendationens nivå. Enligt är det så många som var tredje 15-årig flicka och var femte 13-årig pojke som inte når upp till rekommendationen. Bland tjejer som är uppger att de ägnar minst åt sociala medier. En femtedel av alla 15-åriga killar spelar data- och tv-spel minst . Omkring 20–av ungdomarna i är överviktiga och lider av fetma. Detta är de orsaker som vanligen poängteras i diskussioner om det faktum att fetma bland barn och ungdomar ökar i . Det finns ett mycket omfattande forskningsstöd för att fysisk aktivitet är såväl en investering i en bättre folkhälsa som en investering i förbättrade förutsättningar för inlärning. Med anledning av detta bör regeringen överväga möjligheten att se över de positiva effekterna av mer idrott i skolan samt att vidta åtgärder i enlighet med dessa.
mot · H2021481 · 2014-11-07 00:00:00 — En mer företagsvänlig offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer företagsvänlig offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling, , har stor betydelse för att säkerställa effektiv konkurrens på marknaden och motverka korruption. tillåter såväl direktupphandling som ramavtal vilket är positivt. Tyvärr beskriver åtskilliga små och medelstora företag den offentliga upphandlingen som krånglig och tidskrävande vilket medför att de i många fall avstår från att delta. Dessutom är det vanligt att de olika förfrågningarna omfattar ett stort antal produkter eller höga antal att hindren för att delta i en upphandling är än högre. Detta medför att svenska företags möjligheter att utvecklas försämras och att den offentliga sektorn går miste om nya lösningar som skulle kunna förbättra dess verksamhet. En konsekvens av detta är att även arbetsmarknaden blir lidande. Med en förbättrad offentlig upphandling ökar förutsättningarna för att fler jobb tillkommer i näringslivet. De befintliga reglerna för den offentliga upphandlingen är inte tillfredsställande. Den offentliga upphandlingen måste bli mer företagsvänlig för både stora och små företag. Regeringen bör därför överväga att göra en översyn av den offentliga upphandlingen i syfte att främja svenska företags utveckling.
mot · H2021483 · 2014-11-07 00:00:00 — Skärp straffen för punktskattebrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda punktskattesystemets utformning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda straffen för punktskattebrott. Vi har blivit uppmärksammade på att punktskattebrott – exempelvis att punktskattepliktiga varor, t.ex. alkohol, försvinner under påstådd transport mellan två punktskattelager – är en lönsam typ av brottslighet med stora förtjänstmöjligheter, låg upptäcktsrisk och låga straff. Till följd av det relativt låga straffvärdet är det också svårt att få möjlighet att använda hemliga tvångsmedel i utredningsarbetet. Brottsligheten beror delvis på punktskattesystemets utformning. Det finns därför anledning att utreda såväl punktskattesystemets utformning som straffen för punktskattebrott. Straffskalan borde avspegla att brottsligheten kan generera stora vinster för enskilda och motsvarande förluster för det allmänna. Finn (M)
mot · H2021486 · 2014-11-07 00:00:00 — Engagerande av postombud i kampen mot näthandeln med narkotika tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge polisen i uppdrag att arbeta systematiskt med postombuden för att upptäcka mer av den narkotika som smugglas till inom ramen för näthandel. Kommunerna har ansvar för att utöva tillsyn över butiker, kiosker och andra som säljer tobak. Cigarettsmuggling är något som den organiserade brottsligheten ägnar sig åt och försäljning av smuggelcigaretter förekommer även i detaljhandeln. Som ett led i kampen mot organiserad brottslighet har kommunerna därför anledning att intensifiera sin tillsyn över tobaksförsäljarna. Många som säljer tobak är även postombud. I samband med tobakstillsynen kan det även vara lämpligt att kommunerna gör de tobaksförsäljare som är postombud uppmärksamma på den ökande näthandeln med narkotika och uppmanar postombuden till ökad vaksamhet när det gäller misstänkta försändelser. Polisen har anledning att stödja kommunernas tillsynsarbete, men också att mera systematiskt etablera kontakt med postombuden för att informera dem om näthandeln med narkotika, vilken typ av försändelser det kan finnas anledning att vara särskilt vaksam beträffande, från vilka länder narkotikaförsändelser vanligen kommer och annat som postombuden kan ha nytta av att känna till, för att kunna tipsa polisen om de uppmärksammar att vissa personer återkommande hämtar paket som kan väcka misstankar. (Det finns inget i postlagstiftningen som hindrar att sådan information lämnas.) Polisen bör därför få i uppdrag av regeringen att, i samverkan med kommunernas ”tobaksinspektörer”, arbeta systematiskt med postombuden för att upptäcka mer av den narkotika som smugglas till inom ramen för näthandel. Finn (M)
mot · H2021488 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av befintliga vittnesskyddsåtgärder och deras effektivitet samt en bred inventering av åtgärder för att förbättra skyddet för vittnen. Det är väl känt att vittnen ibland inte vill framträda inför domstol av rädsla för att utsättas för repressalier, särskilt om gärningsmannen har anknytning till grov organiserad brottslighet. Fysiska angrepp mot vittnen är tämligen sällsynta, men redan olika slags öppet eller antydningsvis framförda hotelser kan ofta fylla sitt syfte och förmå vittnen att inte framträda eller att ändra sina utsagor. De människor som trots öppna eller dolda hot framför sina vittnesmål är värda vår respekt och vårt stöd. Vårt rättssystem bygger på att medborgarna vill och vågar vittna inför domstol. Det finns olika slags stöd och skydd som vittnen kan få. Polisen har huvudansvaret för att skydda hotade personer, men samverkar med andra myndigheter, kommunala aktörer och andra organisationer i detta arbete. Den som hotas av personer som är kopplade till den organiserade brottsligheten kan få ingå i polisens särskilda personsäkerhetsprogram. Kommunerna har ett generellt ansvar för att ge stöd och hjälp till alla som vistas i kommunen. Detta gäller även hotade brottsoffer och vittnen. För att förtydliga ansvar för att ge stöd och hjälp till dessa personer har på regeringens uppdrag tagit fram en vägledning om detta. och har regeringens uppdrag att verka för att vittnesstödsverksamhet bedrivs vid landets samtliga tingsrätter och hovrätter. Det förefaller dock som om än mer effektiva och mer omfattande åtgärder kan behövas för att säkerställa att den absoluta merparten av alla som har något att berätta om ett brott också framträder som vittnen. Vi har fått ta del av ett antal redogörelser för fall, där det framstår som tydligt att vittnen har blivit utsatta för otillbörlig påverkan, trots de olika stöd- och skyddsåtgärder som polisen, och andra aktörer kan erbjuda. Det har till exempel handlat om att vittnen under en rättegång har gett en annan bild av ett händelseförlopp än de gav under polisförhören eller vittnen som har sagt sig inte minnas något om en viss händelse, trots att den ägt rum ganska . En utredning av befintliga vittnesskyddsåtgärder och deras effektivitet samt en bred inventering av åtgärder för att förbättra skyddet av vittnen är därför motiverad. Finn (M)
mot · H2021489 · 2014-11-07 00:00:00 — Höjt straff för olaga hot tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjt maximistraff för olaga hot. hot är ett brott som bland annat kriminella grupperingar på ett verkningsfullt sätt kan använda för att få gehör för sin vilja. Det leder ofta till stort obehag och otrygghet för den som drabbas och kan påverka hela livet för brottsoffret, även om hotelserna aldrig förverkligas. Det finns därför goda skäl att överväga en höjning av maximistraffet för olaga hot (4 kap. 5 § ), från dagens fängelse. Visserligen finns möjlighet att döma för grovt olaga hot, men att olaga hot av normalgraden endast kan ge fängelse och därtill har böter i straffskalan innebär inte ett tillräckligt tydligt avståndstagande från statens sida från detta potentiellt allvarliga brott. En kriminell gruppering som har investerat i våldskapital genom att begå allvarliga våldsbrott behöver ofta inte framföra annat än tämligen subtila hot för att få sin vilja igenom, och då är det inte säkert att hotet bedöms vara grovt. I betänkandet SOU 2014:18 föreslås en höjning av minimistraffet för grovt olaga hot från sex månaders till nio månaders fängelse. Vi ställer oss bakom det förslaget, men vill peka på att det finns skäl att utreda även maximistraffet för olaga hot av normalgraden. Finn (M)
mot · H2021491 · 2014-11-07 00:00:00 — Insemination för ensamstående kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till insemination för ensamstående kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att donatorns rätt till anonymitet bör skyddas. Enligt den svenska lagstiftningen har hetero- och homosexuella par som är sambor, gifta eller har ingått partnerskap rätt till insemination vid svenska sjukhus. Däremot omfattas inte ensamstående av denna lagstiftning. Då ensamstående kvinnor nekas rätt till insemination vid svenska sjukhus tvingas många att åka till andra länder. Inseminationen görs ofta utomlands för att uppfylla drömmen om föräldraskap. Ofta nämns barnens rätt till två föräldrar som en av anledningarna till att man inte vill ge rätt till ensamstående kvinnor i att få inseminera på svenska sjukhus. Dock tillåter vi att ensamstående adopterar. En annan anledning som nämns är frågan kring donatorns anonymitet då det kan bli problematiskt om donatorn söks upp av barnet när denne blir vuxen. Lagen säger att information om donatorn ska sparas och att den ansvarige för inseminationen har skyldighet att lämna ut uppgifterna. Genom lagstiftning skulle man kunna lösa donatorns rätt till anonymitet genom att inte lämna ut registren. Utöver det bör ensamstående kvinnor få tillgång till insemination vid svenska sjukhus.