ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022407 · 2014-11-10 00:00:00 — Effekt av höjd skatt på konsumtion av inhemsk respektive införd sprit tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av framtida skatteeffekter på inhemsk spritkonsumtion respektive spritkonsumtion genom införsel utifrån. En bärande del av arbetslinjen har varit lägre skatt på arbete och företagande. Det har fungerat väl och jobben har blivit fler med alliansregeringens politik. Sådant som bör motverkas, exempelvis överdriven alkoholkonsumtion och rökning, har varit föremål för skattehöjningar. Men när det gäller skatteuttag på exempelvis alkohol bör man dock reflektera över att endast hälften av de spritdrycker som konsumeras i säljs genom Systembolaget, det monopol som har till syfte att begränsa tillgängligheten och på så sätt få ner totalkonsumtionen. Den andra hälften av svenskarnas spritkonsumtion kommer till största delen utifrån. En del av detta utgörs även av direkt smuggling av alkohol till vårt land organiserad av grov brottslighet inom ramen för så kallade ”spritbussar”. Det är därför av vikt att det inför framtida överväganden om fortsatta höjningar av alkoholskatten görs en noggrann omvärldsanalys av var brytpunkten för skatteuttag, och därmed kostnaden för spritdrycker inköpta inhemskt, går genom en jämförelse med hur Systembolagets andel av försäljningen är i förhållande till totalt konsumerad även laglig och kriminellt införd spritdryck hos svenska befolkningen. I och med den skattehöjning som den rödgröna regeringen nu föreslår yppar sig ett bra tillfälle att följa upp konsekvenserna av detta genom att planera för en kommande översyn av hur flödena av spritdrycker utvecklar sig mellan inhemsk konsumtion och utländsk, införd konsumtion. Storleken på eventuella förändringar här kan utgöra ett bra underlag för att bedöma hur den framtida utvecklingen av skattenivån på spritdrycker kan anpassas, så att syftet med Systembolagets roll i alkoholpolitiken har möjlighet att bestå. Finn (M)
mot · H2022409 · 2014-11-10 00:00:00 — Jakt som en rättighet också för personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att göra det enklare för personer med funktionsnedsättning att få jaga. Vill man som person med funktionsnedsättning jaga behöver man oftast använda sig av ett motordrivet fordon för att komma ut i terräng. För att få tillåtelse till detta måsta man ansöka om undantag, dispens, från terrängkörningslagen, jaktförordningen och jaktlagen. Är man rullstolsburen behöver man emellertid inte söka undantag från jaktlagen. Ansökan om dispens lämnas till i berört län. Till ansökan ska det medfölja ett läkarintyg. Dispensen man får omfattar olika stora markområden. I en del län gäller dispensen hela länet, medan i andra län gäller dispensen enbart på den egna jaktmarken. Dispensens giltighetstid är oftast maximalt . Det ska även finnas ett markägarmedgivande till att man får åka på marken. Detta kan vara i form av ett muntligt medgivande. För en jaktintresserad person med funktionsnedsättning krävs med andra ord ett omfattande pappersarbete och planering innan eventuell jakt ens kan påbörjas. Dispensen som gäller för ett visst markområde , , innebär för personen med funktionsnedsättning att man enbart kan jaga på det område man sökt för. Får man dispens på sin jaktmark och blir inbjuden till jaktgrannen på jakt måste man därmed söka ny dispens. I praktiken innebär det att jägaren fråntas möjligheten att jaga med sina jaktkamrater utan att genomgå en omfattande och i grunden onödig ansökningsprocess hos . En aktiv jägare med funktionsnedsättning kan ha ett stort antal dispenser som måste medföras. I och med att varje område har en egen dispens innebär det för jägaren en omfattande kontroll om dispenserna snart går ut och om ny ansökan måste göras. Systemet innebär att mycket tid går åt till att göra vad andra redan har gjort tidigare, det vill säga kontrollera behovet av dispensen för en person. Kostnaderna för myndigheterna blir onödigt dyra. Tiden som det tar, 2–, skulle kunna användas till mer prioriterade ärenden. Därmed vore det önskvärt om det går att överväga så att sökt och beviljad dispens gäller för jakt med motordrivet fordon i hela . Finn (M)
mot · H202241 · 2014-11-04 00:00:00 — Förstärkt intrångsskydd från passagerarutrymmet in till lokförarens hytt under färd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt intrångsskydd från passagerarutrymmet in till lokförarens hytt under färd. Efter 11 septemberkatastroferna blev det nya direktiv från trafikflygets samtliga myndigheter och organ avseende flygpassagerares möjligheter att kunna ta sig in i cockpit och kapa flygplanet. Bland annat har många flygbolag installerat nya säkerhetsdörrar med kodlås. Även om någon kommer över koden går det inte att forcera dörren, ett avgörande handgrepp måste göras av piloterna efter kontroll av vem som vill in. Det säkerhetstänk som finns inom flygbranschen saknas inom den svenska järnvägsbranschen och måste implementeras även här, innan en katastrof sker. Det är mycket enkelt att ta sig in i lokförarens hytt under färd och förorsaka en katastrof som ur svenska mått sett får allting annat att blekna. Det borde vara en självklarhet för en lokförare att kunna låsa om sig och ”behålla nyckeln på sin sida” liksom att dörren till lokförarens hytt inte ska gå att forcera så enkelt som . På vissa tågfordon kan man ta sig in i förarhytten med hjälp av en liten skruvmejsel eller genom att avlägsna en liten plastkåpa. Per Klarberg (SD)
mot · H2022411 · 2014-11-10 00:00:00 — Allmänna motioner för enskilda riksdagsledamöter i riksdag tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvidgning av möjligheten för enskilda ledamöter att använda motionsinstrumentet i riksdag. Sedan den gällande riksdagsordningen trädde i kraft har många förutsättningar för riksdagsarbetet ändrats, inte minst genom medlemskap i unionen och den tekniska utvecklingen. På uppdrag av riksdagsstyrelsen har därför en genomgripande översyn av riksdagsordningen genomförts . Kommittén föreslog där ett antal ändringar i sak som påverkar dagliga arbete, där det bland annat fanns förslag på hur motionsinstrumentet bör vara utformat i riksdag. Kommitténs förslag innehöll många goda förslag för att effektivisera och modernisera arbete. När det gäller möjligheten till att väcka motioner i så fyller denna demokratiska plattform för oss som ledamöter många viktiga funktioner. Det är inte blott att kunna komma med alternativa förslag till utskott i förhållande till de förslag som regeringen avlämnar i sina propositioner till . Det gäller i lika hög grad den enskilda riksdagsledamotens möjligheter till opinionsbildning inom eget arbete, en opinionsbildning som då kan vara en viktig signal även till regeringens arbete med att utforma förslag som sedan läggs tillbaka till i form av exempelvis nya propositioner som annars kanske inte kommit till stånd. Problemet med en begränsning till den så kallade allmänna motionstiden för detta är otillfredsställande av bland annat två huvudsakliga skäl: 1) dessa i början av blir oerhört arbetstyngda för alla som utnyttjar motionsinstrumentet, och detta tvingande fokus på motionerandet förskjuter möjligheten för annat viktigt politiskt arbete . 2) Med möjlighet att lämna in motioner under hela så kan oförutsägbara politiska frågor som uppstår , i de fall så är lämpligt, överföras till en motion av en enskild riksdagsledamot för att vederbörlig behandling i ett utskott av frågan då bättre kan garanteras. Dagens system med enbart en kort allmän motionstid under inledningen av riskerar dessutom att många av de motioner som trots allt väcks då och sedan måste utskottsbehandlas blir inaktuella över tiden eftersom den politiska utveckling ständigt fortskrider mot nya oanade situationer. En inaktuell motion som tvingas behandlas i utskottsarbetet är därför ett slöseri med viktig arbetstid för såväl motionär som utskott med den ordning på detta område som trots allt kommer att bestå om kommitténs förslag genomförs i nuvarande form. Vi föreslår därför en ändring av riksdagsordningen med fokus på att utvidga möjligheterna för att enskilda riksdagsledamöter ska kunna lämna in motioner under hela , och att bifaller denna motion samt därmed ger riksdagsstyrelsen innehållet och motiven för förslaget i denna tillkänna. Finn (M)
mot · H2022412 · 2014-11-10 00:00:00 — Rättning av nationella prov i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över utformningen av nationella prov i den svenska skolan. Nationella prov i skolan är viktiga för att följa och upprätthålla en hög kvalitet i det svenska utbildningsväsendet. Nationella prov är därför viktiga för huvudsyftet att bevaka undervisningens standard just på nationell nivå, inte för att primärt följa enskilda elevers prestationer. Ett av målen för de nationella proven bör vara att skapa en ökad likformighet av kunskapsnivån i landet, vilket underlättas av en återkommande uppföljning av hur läget ser ut inom olika delar av landet och mellan olika skolor. Ett annat mål för de nationella proven bör vara att ange riktlinjer för hur betyg kan sättas parallellt med att de följer den aggregerade kunskapsnivån hos svenska elever, utan att i sig vara enskilt betygsgrundande. Sammantaget kanske även lärarnas arbetsbörda kan underlättas. För att uppnå dessa mål med de nationella proven bör möjligheten övervägas att se över om all rättning bör ske centralt och inte av undervisande lärare. För att i sin tur öka möjligheterna till att göra detta både enkelt och inte missa grupper av elever som kanske har kunskap men har svårt att göra denna kunskap gällande genom skriftliga prestationer, där bland annat förmåga att uttrycka sig i skrift kan vara mer avgörande än själva kunskapsnivån som man önskar mäta, bör det övervägas om proven bör utformas som flervalsfrågor som, om så behövs, både bör kunna ges enskilda elever att svara på eller till och med i förekommande fall ske i form av upplästa frågor som den enskilda eleven kan avge ett muntligt svar på vilket val av svar man vill lämna. Dagens utformade nationella prov brister i avseende på de centrala komponenter och förslag på förändringar som anges ovan. Då proven fyller en viktig men förfelad funktion i nuvarande form bör möjligheten övervägas att ändra utformningen av nationella prov i den svenska skolan mot bakgrund av förslagen i denna motion. Finn (M)
mot · H2022413 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagändringar m.m. för att bättre kunna bekämpa identitetsstölder. Enligt bland annat organisationen ökar antalet fall där personer får sin identitet kapad och man beräknar att bedrägerierna som sker till följd av detta kan uppgå till strax . Enbart drabbades cirka 65 000 personer av olika brott förknippade med stöld av deras identiteter och detta leder, vid sidan av de stora ekonomiska förluster som det rör sig om, till omfattande oro och betydande praktiska problem för dem som drabbas. Att detta allvarliga problem fortsatt är i växande kan antagligen förklaras av att det dels är relativt enkelt att stjäla en annan persons identitet om man har tillgång till dennes/dennas personnummer, dels att straffen för brott av denna typ är låga i förhållande till de potentiellt stora vinster man kan göra, faktorer som traditionellt gynnar en oönskad utveckling av allvarlig brottslighet. Detta faktum är i sig en anledning att se över hur samhället bättre kan bekämpa brottslighet med stulna identiteter. Vidare vet vi att brottslighet av denna typ där relationen mellan risk och potentiell förtjänst så tydligt är på de kriminellas sida lätt attraherar den grova, organiserade brottsligheten, något som kan leda till en ännu värre situation än annars för berörda brottsoffer, rapporterande journalister och tjänstemän i rättsväsendet, då den grova, organiserade brottsligheten inte sällan hotar och ibland fysiskt angriper brottsoffer, vittnen, journalister och tjänstemän för att främja sina intressen. Mot ovanstående bakgrund föreslår vi större insatser mot och strängare straff för brottslighet med stulna identiteter, och att ger regeringen detta tillkänna. Finn (M)
mot · H2022414 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen att ändra gällande strandskyddsregler som avser . I och med förändringen av strandskyddsreglerna som gäller ska kommunerna i sin översiktsplan peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen (). Syftet med att redovisa områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen är att långsiktigt stimulera den lokala och regionala utvecklingen. Det gäller i områden som har god tillgång till strandområden och där man kan bygga i viss utsträckning utan att strandskyddets syften åsidosätts. Möjligheten att differentiera strandskyddet, genom att peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, gäller med några undantag i hela landet. För del är det inte möjligt att peka ut LIS-områden vid och i skärgården. Vid och i anslutning till tätorter ska utpekande av LIS- områden ske restriktivt. Områden som pekas ut ska ha liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Med bland annat (och och ) som exempel är det uppenbart att dagens regelverk i alltför stor utsträckning har haft en utgångspunkt i den situation som föreligger i storstadsområdenas kustområden med omnejd. Längs stora delar av ostkusten, inte minst den del som berör , och längs kusten av den stora , är situationen annorlunda. Ett förbud mot nybyggnation driver upp priserna på existerande fastigheter, försvårar generationsväxling och bidrar till minskad fastboende befolkning i kust- och skärgårdsområden utanför stadsområdena. Mot denna bakgrund föreslår vi att Östergötlands kuster inte längre ska höra till de kustområden där möjligheterna att utpeka LIS-områden fortsatt är särskilt begränsade. En statlig utredning som granskat detta har ännu inte lett till något resultat. Områdena regleras fortfarande i 7 kap. 18 c och d §§ samt 3 kap. 5 § . Syftet med vår motion är att det ska vara möjligt undanta de delar som berör från dagens restriktioner, så det blir möjligt att utpeka LIS-områden utan särskilda begränsningar även längs västra och östra kuster. Vi vill med denna motion att detta ges regeringen tillkänna. Finn (M)
mot · H2022415 · 2014-11-10 00:00:00 — Krav på en uppföljning av sysselsättningsutvecklingen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på en uppföljning av sysselsättningsutvecklingen i landet En hög sysselsättningsgrad är nödvändig för att hålla tillbaka arbetslösheten. Under alliansregeringens år vid makten har också sysselsättningen ökat, vilket kommer att bekämpa arbetslöshet. För att hålla noga kontroll på utvecklingen av sysselsättningen hos svenska folket i arbetsför ålder önskar vi att kraven på uppföljning av sysselsättningsutvecklingen fortsätter. I och med den nya rödgröna regeringens tillkomst har emellertid målbilden förskjutits från sysselsättningsgraden hos den arbetsföra delen av befolkningen till ett fokus på arbetslöshet. Detta fokusskifte är mycket olyckligt då antalet arbetslösa går att manipulera genom att bedriva en politik som lättare för över människor i olika bidragssystem eller till utbildningar som inte alls garanterar övergång i anställningar eller annan vettig sysselsättning. Vi kräver därför att regeringen inte bara följer arbetslöshetsutveckling utan även redovisar hur många nya arbetstillfällen och vilken sysselsättningsökning som därmed har åstadkommits med en ny politisk inriktning med ett annat mål för hur den svenska arbetsmarknaden ska fungera. Finn (M)
mot · H202242 · 2014-11-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en övergång till öppen källkod och öppna standarder inom den offentliga sektorn. Användandet av öppen källkod och öppna standarder inom det offentliga börjar nu ta allt mer fart och riktningen är tydligt utpekad genom exempelvis E-delegationen, som i sitt arbete skall ”sträva efter att offentlig förvaltning, i så stor utsträckning som möjligt, ska bygga sina lösningar på öppna standarder, använda sig av programvara som bygger på öppen källkod samt sträva efter lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar”. En sådan utveckling skulle inte bara medge möjliga kostnadsbesparingar, även om just möjligheten till kostnadsbesparingar är en av de största drivkrafterna för att välja öppen källkod, utan jämväl bättre möjlighet till tjänsteutveckling, förbättring av programvarans tillförlitlighet och ökar användarnas inflytande. Genom att använda öppna standarder, och inte slutna filformat/protokoll, blir man även mindre beroende av specifika leverantörer, samt slipper kräva att medborgare ska tvingas införskaffa licenser från vissa företag för att kunna kommunicera med den offentliga sektorn. Största hindret till en övergång är i regel den bekvämlighet som finns, då man sitter fast i ett stort beroende till enskilda leverantörer och licenskontrakt där en övergång är förenad med mycket arbete. En sådan förändring sker inte i en handvändning, men det är viktigt att bestämma i vilken riktning man vill gå och att ett principiellt ställningstagande görs som är vägledande kring användandet av öppen källkod samt öppna standarder.
mot · H2022421 · 2014-11-10 00:00:00 — LSS och unga med fysiska funktionsnedsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till utökat stöd för unga med fysiska funktionsnedsättningar att få rätt till sysselsättning i enlighet med LSS intentioner. infördes rätten till daglig verksamhet för funktionshindrade inom ramen för den då nya lagen, LSS. Detta var ett stort framsteg för alla med funktionsnedsättningars rätt till större delaktighet på lika villkor med alla andra medborgare i samhället. Det fanns i förlängningen till införande av LSS att alla som omfattades av lagen skulle få rätt till sysselsättning, en ambition nog så viktig med ett ökat utanförskap inte minst hos de som uppbär aktivitetsersättning och där förankringen på en arbetsmarknad tyvärr ser ut att bli alltmer avlägsen för alltfler unga med funktionsnedsättningar på väg mot vuxenlivet. Men i och med LSS införande med en ambition om sysselsättning för alla som hade behov för detta, så poängterades att frågan inte var aktuell när lagen infördes på grund av kostnaderna förknippat med detta men skulle prövas när den ekonomiska situationen så medgav. På grund av de successivt förbättrade statsfinanserna i har mycket riktigt en utvidgning av rätten till sysselsättning diskuterats, men då endast för personer med olika spektra av psykiatriska funktionsnedsättningar. En person som varken har en diagnosticerad exempelvis utvecklingsstörning, annan begåvningsmässig funktionsnedsättning efter hjärnskada, eller för den delen autism eller annat som räknas bland de neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, kan ens som ung vuxen påräkna sig rätt till daglig verksamhet enligt LSS utan istället till det som kommunen kan erbjuda. Detta innebär att personer med även omfattande fysiska funktionsnedsättningar inte är aktuella för det stöd för sysselsättning som förhoppningsvis LSS syftar till att uppnå nu när ekonomin kanske så medger. Inte så att de med psykiatriska funktionsnedsättning ska bli utan rätt till sysselsättning, men det måste vara på lika villkor för alla med funktionsnedsättning. Då får man i dessa pågående diskussioner inte glömma bort att även unga med främst fysiska funktionsnedsättning måste kunna komma i åtnjutande av samma förmåner som de som har psykiatriska problem. Jag vill med denna motion att ger regeringen detta tillkänna. Finn (M)
mot · H2022425 · 2014-11-10 00:00:00 — Validering av språk och betyg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en validering av nyanlända invandrares och flyktingars utländska diplom bör gå fortare i syfte att underlätta inträdet i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en validering av språktester för olika yrkeskategorier, t.ex. läkare, bör ske i stället för att vara begränsad till . Många nya svenskar och flyktingar har utbildning som inte kommer till sin rätt i . Yrkeskategorier såsom läkare och forskare finner arbete inom handel eller kör taxi i brist på validering av tidigare erfarenheter och utbildning. Validering av diplom tar och tester i svenska som är anpassade efter det specifika kompetensområdet tar att anpassa. Integrationen i samhället och möjligheten att försörja sig med eget arbete och bidra till samhällsutvecklingen blir fördröjd och en stor del av dem får inte heller tidig yrkespraktik inom sitt kompetensområde. Människor väljer att bo i vårt land av olika anledningar och de som vill kommit hit och har fått uppehållstillstånd bör ges bättre förutsättningar att göra rätt för sig. Med en tidig validering i kombination med yrkespraktik kommer fler att få jobb och bidra till samhällsutvecklingen. Det är inte acceptabelt att exempelvis personer som har läkarexamen och vill validera sin utbildning endast kan göra det . Bättre förutsättningar att vara verksam snabbare inom sitt kompetensområde bör ges. Förslagsvis bör testet i läkarsvenska kunna ges löpande för att påskynda inträdet i arbetslivet. Regeringen har aviserat att införa ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering. Det är angeläget att detta arbete snabbt mynnar ut i konkreta förbättringar i enlighet med motionens intentioner.
mot · H202243 · 2014-11-04 00:00:00 — Kommunalt veto vid etablering av asylboenden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra kommunerna delaktiga i processen kring etablerandet av asylboenden och om att införa ett kommunalt veto i dessa processer. Till följd av att antalet asylsökanden kraftigt ökat till så har även antalet asylboenden ökat likaså. En boendeform som blivit en egen bransch där det nu främst handlar om privata företag som startar och driver dessa boenden. När asylboendena etableras så har dessa ytterst sällan föregåtts av någon politiskt hantering i de aktuella kommunerna och man saknar ofta helt möjligheten till påverkan från de berörda politiska församlingarna. Detta trots att en etablering kan få stor påverkan för de verksamheter som kommunerna har ansvaret för som exempelvis både barnomsorgen och skolan. Kommunerna ställs istället inför ett fullbordat faktum när avtalen väl är på plats, vilket är en inskränkning i det kommunala självbestämmandet och som sätter den ur spel fullständigt. Med bakgrund av detta så anser jag att kommunerna skall ges delaktighet i processen kring etablerandet av asylboenden och även ges ett kommunalt veto.