mot · H2023003 · 2014-11-11 00:00:00 — Detta kan tveklöst sägas vara en mycket riskfylld utveckling, dels på individnivå, men även på samhällsnivå – hade flera av de som stod utan försäkring blivit av med sina arbeten så hade en viktig automatisk stabilisator inte kunnat parera en konjunkturell nedgång. Huvudorsaken till denna nedgång var att regeringen införde en arbetslöshetsavgift. Denna medförde att arbetslöshetskassor inom branscher där risken för arbetslöshet var högre också skulle betala en högre avgift. Många kassor, inte minst hotell-och restauranganställdas, fick då kraftigt förhöjda avgifter, till följd att folk helt enkelt inte hade råd att försäkra sig. Detta ödesdigra misstag rättades dessbättre till av den dåvarande regeringen i samband med budgetpropositionen där denna straffavgift avskaffades. Det är dock fortfarande oroväckande många som inte letat sig tillbaka till någon arbetslöshetskassa. En stor del av svenska folket har uppenbarligen förlorat förtroendet för arbetslöshetsförsäkringen. utgångspunkt är att arbetslöshetsförsäkringen är såpass central att den bör betraktas som en del av de grundläggande socialförsäkringssystemen. Detta innebär också att den bör vara uteslutande finansierad via skattsedeln. vill således att även den så kallade finansieringsavgiften samt övriga administrativa avgifter, utöver själva arbetslöshetsavgiften, avskaffas och tas över av staten, till följd att medlemskap i en arbetslöshetskassa blir helt och hållet avgiftsfritt. Den finansieringsavgift som medlemmarna betalar pendlar . Samtliga anslutna skulle därmed med förslag få en ökad disponibel nettoinkomst motsvarande deras respektive medlemsavgift, men med helt oförändrade villkor. 8.2 KRAFTIGT HÖJT TAK anser att arbetslöshetsförsäkringen ska vara garanterad samtliga medborgare som uppfyller kraven för ersättning och att den ska vara solidariskt finansierad. fungerar inte arbetslöshetsförsäkringen tillfredsställande i bemärkelsen att alltför få – bara en av tio – får ut av sin tidigare inkomst. Det får till konsekvens att den som blir arbetslös inte ges möjlighet att fokusera på att söka jobb, utan istället måste tänka på att sälja bilen eller huset. Kraftigt minskad kompensationsnivå i a-kassan anser att alla ska ges en rimlig period på att ställa om sig och hitta ett nytt jobb. av arbetslöshet höjer vi därför taket kraftigt till per dag. minskas taket till per dag. Det är tillika väletablerat inom forskningen att denna typ av system med en hög initial ersättning men med avtagande ersättning är fördelaktigt gentemot ett system där ersättningen är . Dels bidrar ett sådant system till att hålla uppe konsumtionen, dels skapar det starkare drivkrafter att snabbare hitta ett jobb. Det är tillika problematiskt för den arbetslöse att man redan från dag ett i arbetslöshet förväntas söka arbete i hela landet. ska möjligheten att söka arbeten endast i sin hemregion och inom sitt kompetensområde finnas, utan inskränkningar i trygghetssystemen. Det innebär att den som är utbildad till exempelvis rörmokare, initialt kan fokusera på att söka jobb som just rörmokare. Detta är inte enbart till gagn för den enskilde individen, utan kan på samhällsnivå lindra den redan påtagliga missmatchningen på arbetsmarknaden. Först ska den arbetslösa uppmanas att söka – och ta – jobb i hela landet. 8.3 FÖRBÄTTRADE VILLKOR FÖR DELTIDSARBETSLÖSA Vidare är det problematiskt att regeringen inskränkt rätten till arbetslöshetsförsäkring för den som arbetar deltid. En deltidsanställning medför rätt till arbetslöshetsförsäkring på . Det innebär alltså att någon som arbetat heltid men blivit arbetslös har rätt , men om denne blir erbjuden ett deltidsjobb begränsas rätten . Det finns alltså incitament att tacka nej till ett sådant jobberbjudande. Eftersom deltidsarbete ofta fungerar som en språngbräda till heltidsarbete är detta en synnerligen oklok jobbpolitik som inte skapar rätt incitament. höjer därför antalet dagar som deltidsarbetslösa kan få a-kassa från 75 till 300. Det okloka i den genomförda begränsningen bekräftas också i en rapport från där man konstaterar att ”fler deltidsarbetslösa lämnar för arbete som fler övergår till arbetslöshet” samt att detta ”indikerar [...] att effekterna på så sätt tar ut varandra”. Trots att arbetslöshetsavgiften slopats förekommer variationer mellan landets 30 olika arbetslöshetskassor. Inte minst har de separata administrationer, vilket leder till olika tolkningar och tillämpningar av regelverk. Det finns även en variation gällande handläggningstider, och många arbetslöshetskassor är sena med sina utbetalningar. Eftersom val av arbetslöshetskassa sker genom val av fackförbund innebär det i praktiken att ens yrkesval avgör ens skydd och trygghet vid arbetslöshet. Det är inte en åtråvärd situation – en persons yrke eller bostadsort ska inte påverka en persons villkor för arbetslöshetsförsäkringen. och till viss del 2008 genomfördes en större myndighetsreform då samt de 21 länsbaserade allmänna försäkringskassorna avvecklades och inrättades som en sammanhållen statlig myndighet för stora delar av socialförsäkringssystemet. har det visat sig att lyckats minska handläggningstiderna väsentligt för de flesta ärendeslag. [33] En jämförelse av siffrorna mellan ger vid handen att antalet ärenden som avslutats inom det uppsatta tidsmålet har ökat, inte sällan med för respektive ärendeslag. De regionala skillnaderna mellan olika kontor har minskat, även om det fortfarande finns mycket kvar att göra för att uppnå full enhetlighet. För att ytterligare öka likvärdigheten över landet och över yrkesgrenarna vill göra arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk, i likhet med övriga delar av socialförsäkringen. En obligatorisk arbetslöshetsförsäkring i statlig regi möjliggör också för de fackliga organisationerna att i större utsträckning kunna fokusera på sin kärnverksamhet, det vill säga arbetsmiljörelaterade och arbetsrättsliga frågor. Tillika medför det kraftiga besparingar inom administrationen. 8.5 SAMMANSLAGNING AV MYNDIGHETER menar att reformen av försäkringskassorna i huvudsak har varit positiv och att den bör tjäna som exempel för reformen av arbetslöshetskassorna. Att låta ta över arbetslöshetsförsäkringen skulle vara ytterligare ett steg för att konsolidera socialförsäkringssystemet till att vara en generell angelägenhet snarare än en regional eller yrkesspecifik dito. är arbetslöshetsförsäkringen till stor del utformad i enlighet med socialförsäkringssystemen. Det finns ett etablerat samarbete där arbetslöshetskassorna skickar uppgifter till som därefter betalar ut aktivitetsstöd till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. Att fortsatt hålla arbetslöshetsförsäkringen separat från skapar onödig byråkrati och risk för att människor faller mellan stolarna. vill se en sammanslagning av . är det tyvärr alltför många individer som anses vara för friska för att sjukskrivas men för sjuka för att vara arbetssökande. Resultatet av detta blir att ingen av myndigheterna har ansvar för den medborgare som hamnar i en sådan situation. är det vanligt att människor slussas mellan myndigheterna om när de genomgår en längre process från att vara sjukskrivna till att ingå i arbetskraften. För den enskilde som fastnar i byråkrati och pappersexercis blir konsekvenserna betungande. grundläggande fokus är att möjliggöra för arbetskraften att praktiskt återgå till arbetsmarknaden, oavsett om det är från sjukdom eller arbetslöshet. Vi menar att myndigheterna bör slås samman till en enda myndighet som prövar individers arbetsförmåga. En ny, sammanslagen myndighet kommer alltid att stå för kostnaderna för den enskilde, oberoende av anledningen till personens behov av stöd. Detta eliminerar möjligheten för endera myndigheten att som slussa över ärenden till den andra för att begränsa de egna utgifterna. I genomfördes sammanslagningen av de norska motsvarigheterna till och Arbetsförmedlingen till en enda myndighet, NAV, med syftet att fler sjukskrivna och arbetslösa skulle få tillträde till arbetsmarknaden. 9.1 RÄTT TILL HELTID Inom primär- och landstingskommunal sektor är av personalen deltidstjänstgörande. [34] Här återfinns också många av de kraftigt kvinnodominerade yrkena, exempelvis inom vården. I vissa kommuner uppgår andelen deltidsanställda kvinnor till så många som tre fjärdedelar. För många är det såklart en självvald situation för att kombinera arbetet med studier, barn, familj eller motsvarande. Inom hela den offentliga sektorn är det dock nästan var fjärde () deltidsanställd som vill arbeta heltid men enbart erbjuds deltid. Tyngdpunkten ligger inom den kommunala sektorn, där nästan tre av tio () deltidsanställda vill arbeta heltid. Deltidsanställda kvinnor och män Inom det privata näringslivet är problemet inte tillnärmelsevis lika stort. kan och vill heller inte styra över de privata arbetsgivarna. När arbetsgivaren är den offentliga sektorn har vi dock ett ansvar. vill utöka möjligheten till heltid inom offentlig sektor. Enligt vårt förslag ska den som har arbetat 6 månader efter att provanställningen övergått i en tillsvidareanställning ha möjlighet att söka och få en heltidsanställning. Vårt förslag består också av en tvåstegsraket, där vi i ett första skede skjuter till de medel som krävs, från staten till övriga delar av den offentliga sektorn, för att därefter, vid behov, ändra på lagar och regelverk. I grunden utgår vi dock från att ett stimulansbidrag är tillräckligt, då det knappast kan finnas andra än ekonomiska skäl för kommuner och landsting att inte i högre grad erbjuda heltidsarbete. Förslaget kommer skapa omkring 25 000 nya helårsarbetskrafter inom den offentliga sektorn och kan kostnadsmässigt jämföras med sänkningen av restaurang- och cateringmomsen, som på sin höjd har skapat omkring 3 000 nya jobb. 9.2 AVVECKLING AV OFRIVILLIGA DELADE TURER Delade turer, där personalen tvingas till långa, ofta obetalda håltimmar mellan två längre arbetspass, är ett fenomen som tyvärr är ganska vanligt inom offentlig sektor. Enligt använder sig 9 av 10 kommuner av delade turer och i 6 av 10 kommuner tycks förekomsten ha ökat . Cirka 100 000 kommunalarbetare har delade turer med ofrivilliga, obetalda håltimmar. av de anställda uppger att de uppskattar att arbeta med delade turer. För en långt större grupp är de delade turerna dock en tvingande plåga. Många har svårt att få familjelivet att gå ihop. Tiden som skulle ha använts till att laga mat, skjutsa barnen till idrottsaktiviteter, läsa godnattsaga och så vidare försvinner. Många ser inte sina barn i vaket tillstånd på en hel arbetsvecka. Fyra av tio som arbetar med delade turer uppger att de känner stress och trötthet, och enligt stressforskaren ökar delade turer riskerna för sociala problem. Han menar också att forskningen på området är bristfällig och att riskerna och skadorna förmodligen har underskattats. Trots att frågan funnits på dagordningen så har väldigt lite hänt. Det tycks till och med bli värre. Den primära bakomliggande orsaken är sannolikt neddragningarna på personal och resurser. Inom äldreomsorgen har var tionde anställd försvunnit , som de äldre har blivit fler. Statliga ingrepp i den konkurrensutsatta privata sektorn bör göras med försiktighet, men när det gäller den offentliga sektorn är det politiska ansvaret stort och personalens fysiska och psykiska hälsa borde i högre utsträckning prioriteras. Även ur ett långsiktigt, strategiskt perspektiv är det viktigt att åtgärder vidtas mot de delade turerna. De dåliga arbetsvillkoren är en av huvudanledningarna till den hotande framtida bristen på vård- och omsorgspersonal. Det är uppenbart att kommunerna och landstingen inte förmår att lösa det här problemet på egen hand och att staten därför måste gå in med styrmedel och resurser. 9.3 NYSTART FÖR OMVÅRDNADSLYFTET startade det så kallade Omvårdnadslyftet som en kompetensreform för anställda inom äldreomsorgen. Under totalt , , satsade man från statens sida totalt . Det uttalade syftet var att dels stärka kompetensen inom äldreomsorgen, dels att ge personalen möjligheten att växa och utvecklas i sina yrkesroller. Det finns flertalet fördelar med satsningen härvidlag. Dels innebär en ökad kunskap och förståelse kring äldres situation en direkt fördel för brukarna inom äldreomsorgen, dels kommer en kompetenshöjning och fler karriärvägar komma personalen till godo. Detta kan antas leda till att anställda upplever att de växer i sin yrkesroll, såväl praktiskt som teoretiskt. Det kan även leda till en nöjdare och mer engagerad personal, vilket i sin tur även det kommer brukarna till gagn. I slutändan är det nämligen inte den juridiska driftsformen som avgör kvaliteten inom äldreomsorgen, utan snarare engagemanget hos personalen. Det är tydligt att behovet av kunnig, kompetent och framförallt engagerad personal inte kommer att minska inom en överskådlig framtid. Tvärtom pekar prognoserna på att vi blir allt fler äldre och att det finns ett behov inte bara av ”fler händer” inom äldreomsorgen, utan också av högre kompetens. Det betyder att Socialdemokraternas förslag om ”traineejobb” och att låta deltagare i sysselsättningsfasen få arbeta inom äldreomsorgen är långt ifrån tillräckligt. Tvärtom vittnar det dessvärre om en oförståelse för såväl personalens förutsättningar och utmaningar som för brukarnas behov; vård- och omsorgsyrkena är kvalificerade yrken där kunskap och förståelse för de äldres situation är centrala parametrar. Att överhuvudtaget vara av uppfattningen att ”vem som helst” kan lösa uppgiften indikerar en flagrant ovilja mot att vara lyhörd gentemot de utmaningar som finns. Behovet av mer personal i allmänhet och särskilda kompetenser i synnerhet behöver dock matchas med arbetskraften och att människor vill söka sig till vårdyrkena. Det innebär att statusen inom vård- och omsorgsyrkena måste ökas, så att det blir mer attraktivt att söka sig dit. Om det finns en möjlighet att utveckla sig och utbilda sig, och därmed höja sin lön, så blir yrket också mer attraktivt. Omvårdnadslyftet kan i sin karaktär därmed också kunna sägas ha en positiv effekt på matchningen på arbetsmarknaden. Kunskapshöjningen stärker därtill den enskilde anställdes roll såväl på arbetsplatsen som på arbetsmarknaden generellt. En nischad undersköterska med specialkompetens står sig mer på arbetsmarknaden än ett mindre erfaret vårdbiträde. ser positivt på de effekter som Omvårdnadslyftet haft för kompetensen inom äldreomsorgen, för personalen och för brukarna. Vi väljer därför att förlänga reformen och med ytterligare –2018. 9.4 KOMPETENSUTVECKLING OCH KARRIÄRVÄGAR Att kvinnor är dominerande på de offentliga arbetsplatserna, med de tämligen personalintensiva vård- och omsorgsyrkena, är egentligen inte förvånande. Diskrepansen uppstår redan i gymnasiet; i en rapport från konstateras att de yrkesförberedande programmen är ”kraftigt könsuppdelade efter ett traditionellt mönster”. Kvinnor läser i betydligt högre utsträckning barn-, fritids- eller omvårdnadsprogram. Männen läser istället bygg-, el-, energi-, fordons- och industriprogrammen. Som rapporten också konstaterar så handlar jämställdhet om att ”ge kvinnor och män lika villkor och samma frihet att välja utbildning och yrke”. Att försöka kvotera vissa utbildningar för att uppnå ett visst resultat är heller inte väg framåt. Det vi däremot kan konstatera är att kvinnor, redan från gymnasiet, i högre utsträckning väljer utbildningar som leder till yrken där arbetsgivaren tillhör det offentliga snarare än det privata, medan männen gör det motsatta. Detta förklarar också stora delar av det lönegap mellan män och kvinnor som är ett faktum. Enligt tjänar kvinnor i genomsnitt av männens lön. Det finns alltså ett könsbaserat lönegap på . Om man däremot tar hänsyn till faktorer som sektor, näringsgren och yrke så minskar det oförklarade gapet till . Det optimala hade givetvis varit om det inte fanns något gap överhuvudtaget när man tagit hänsyn till alla relevanta faktorer, men faktum kvarstår att av det lönegap som finns så kan huvuddelen förklaras av att kvinnor väljer sektorer, näringsgrenar och yrken där lönenivåerna är lägre. Eller, kort och gott, kvinnor jobbar i högre utsträckning i offentlig sektor, medan män jobbar i det privata. Om vi därmed kan göra den offentliga arbetsplatsen mer attraktiv, även i ett lönesammanhang, så kan vi också bidra till att minska det ursprungliga lönegapet mellan kvinnor och män. ser positivt på idén om att inrätta fler karriärvägar inom olika yrken i det offentliga. Löneskillnaden mellan exempelvis en nyutexaminerad sjuksköterska och en med erfarenhet är på tok för låg. I kombination med att fler steg inom ett och samma yrke inrättas bör också möjligheterna till kompetensutveckling på arbetstid ökas. vill stimulera detta genom att skjuta till medel till det offentliga. Underhållsstöd betalas ut av samhället när en bidragsskyldig förälder inte fullgör sin underhållsskyldighet. Det rör sig så gott som alltid – i av fallen – om en pappa som lämnar kvar mamman med sitt barn. [36] Den ensamstående småbarnsmamman får således själv ta hand om och uppfostra sitt barn. vill förbättra ensamstående småbarnsföräldrars ekonomiska situation genom att indexera och inflationssäkra underhållsstödet, som vi ställer oss bakom regeringens föreslagna höjning. Många gravida kvinnor nekas graviditetspenning, till följd att de tvingas fortsätta arbeta heltid, trots höggraviditet och inte sällan med fysiskt påfrestande uppgifter. Endast var femte gravid kvinna beviljades graviditetspenning . [37] ambition är att nå en högre andel, så att fler kvinnor ges möjligheten att trappa ner eller helt ta en paus från arbetet av graviditeten. Vår målsättning på kort sikt är att andelen gravida som beviljas graviditetspenning uppgår till en tredjedel. Anhörigstöd är viktigt såväl ur den anhöriges som ur samhällets synvinkel. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser de gör för en närstående men det handlar även om den anhöriges behov av vila samt att få tid över för personliga angelägenheter för att kunna bemästra situationen på bästa sätt. Stödet kan vara möjlighet till avlösning men också korttidsboende, dagverksamhet, utbildning av anhörigvårdaren, anhörigcentral eller träffpunkter för anhörigvårdaren. vill även för detta ändamål ge kommunerna ett statligt stimulansstöd. Att stärka stödet till anhörigvårdare skulle framförallt minska äldre kvinnors börda. Som ett resultat av den ansvarslösa invandringspolitiken och den mångkulturalistiska samhällsordningen kan det enligt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor finnas så många som 70 000 ungdomar som inte fritt får välja sin partner eller styra sina liv. Tyvärr har det hedersrelaterade våldet ofta kommit att kategoriseras som ett generellt uttryck för kvinnoförtryck och mäns våld mot kvinnor. Denna bristande förståelse för hedersförtryckets struktur och grunder har i sin tur lett till brister i åtgärdsprogram och stödinsatser. vill därför från statligt håll ge resurser till inrättande av särskilda hedersjourer dit utsatta kan vända sig för skydd och stöd speciellt anpassat för deras situation. Vi vill också säkerställa att det i varje kommun upprättas handlingsplaner och åtgärdsprogram speciellt framtagna för arbete mot hedersförtryck genom att från statligt håll bidra med samordning och hjälp från sakkunniga. Andra åtgärder vi vill vidta för att bryta upp hederskulturens strukturer är att förändra den lagstiftning som gör det möjligt för en man att få skadestånd efter att ha blivit ålagd att som en del av sitt arbete ta kvinnor i hand, sätta ned foten mot könssegregerad simundervisning i skolan, separata badtider för män och kvinnor i offentliga badhus, bärandet av heltäckande slöjor i skolan och på offentliga arbetsplatser, och andra fenomen som baserar sig på om att det är kvinnors ansvar att genom sitt beteende och sin klädsel hålla främmande mäns begär i schack, dra in det statliga stödet till de religiösa samfund som lär ut att kvinnan är underordnad mannen och som anvisar kvinnor till särskilda och sämre belägna platser under gudstjänsterna. Ett ytterligare förslag som fört fram är att ta efter den så kallade 24-årsregeln i genom att höja giftasåldern vid äktenskap med medborgare i länder utanför EU. Utvärderingar i har visat detta varit till stor hjälp för unga invandrare som levt under hedersrelaterat förtryck. Lagen har hjälpt dem att stå emot trycket från sina familjer att ingå arrangerade äktenskap med någon från hemlandet, vilket i sin tur givit dem respit att ytterligare öka sin självständighet genom att utbilda sig, integreras i det danska samhället och ordna egen försörjning. Enligt den danska motsvarigheten till SCB har andelen studerande kvinnor från icke-västliga länder fördubblats sedan lagen infördes. betraktar kampen mot det hedersrelaterade förtrycket som vår tids kanske viktigaste jämställdhetspolitiska utmaning. Det finns saker vi kan göra, men det kräver att vi kastar skygglapparna och uppbådar politiskt mod. bidrog till att en riksdagsmajoritet fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen om att återinföra de årliga lönekartläggningarna, vars syfte är att motverka könsdiskriminering. Vi kommer noga övervaka att regeringen åtföljer beslut. Detta kommer inte i sig att påverka eventuella löneorättvisor mellan könen, men är viktigt eftersom det inte går att åtgärda ett problem innan man till fullo har analyserat det. föreslår ökade anslag till forskning och behandling av särskilda könsspecifika sjukdomar, såsom exempelvis endometrios. Fokus bör riktas mot sådana åkommor där kunskaperna är begränsade och behandlingsalternativen få. vill öka stödet till landets kvinnojourer som till stora delar drivs helt och hållet ideellt. Vi vill även låta utreda behovet av särskilda jourer för andra grupper, exempelvis hbt-personer och för män. vill låta höja straffen där huvudsakligen flickor och kvinnor (men också pojkar och män) är drabbade tillsammans med övriga förebyggande insatser. Detta avser exempelvis könsstympning, tvångsgifte och sexuellt och hedersrelaterat våld. 9.9.5 NEJ TILL KVOTERING vill stoppa alla former av kvotering och så kallad ”positiv” särbehandling på basis av exempelvis kön eller etnisk bakgrund. Kvotering ska överhuvudtaget inte ske till börsbolagsstyrelser. Kvotering är dels i sig orättvist eftersom det per definition innebär att någon blir diskriminerad, dels medför det ett ifrågasättande av individer ur en underrepresenterad grupp som slagit sig fram helt på egen hand och dels får det till följd att kompetensperspektivet blir åsidosatt. 9.9.6 NEJ TILL GENUSPEDAGOGIK vill dra in allt stöd till genuspedagogik som syftar till att förändra alla barn och ungdomars beteende och könsidentitet snarare än att hjälpa och öka förståelsen för de individer som vill och som behöver bryta mot traditionella könsmönster. 9.9.7 INDRAGET STÖD TILL POLITISKA OCH RELIGIÖSA ORGANISATIONER SOM UPPMUNTRAR KVINNOFÖRAKT vill slopa allt stöd av skattemedel till alla politiska och/eller religiösa organisationer och samfund som förespråkar eller legitimerar våld eller negativ särbehandling av individer baserat efter könstillhörighet. 10.1 AVSKAFFAD ALLMÄN LÖNEAVGIFT FÖR SMÅFÖRETAG är kritiska till den börda av skatter på arbete som de mindre företagarna tvingas betala. Den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften på som genomfördes riktar sig alltför brett och kommer huvudsakligen de större företagen till gagn. ser vi hur allt färre jobb skapas hos de större företagen. Tvärtom har 4 av 5 nya jobb skapats av just de samhällsbärande småföretagarna. föreslår därför kraftiga förbättringar för småföretagen som ett led i att stimulera sysselsättningen. Stora delar av arbetsgivaravgiften kopplas till olika förmåner. Dessa är, i fallande skala med avseende på skattesats: ålderspensionsavgift, sjukförsäkringsavgift, arbetsmarknadsavgift, föräldraförsäkringsavgift, efterlevandepensionsavgift samt arbetsskadeavgift.