mot · H2022961 · 2014-11-10 00:00:00 — Dessa har visserligen stor yträckvidd men har uthållighetsbegränsningar. Därför bör strategiskt luftvärn införskaffas. Avvecklingen av BAS 90 är till stort men för den svenska flygförsvarsförmågan. Det skydd och den rörlighet flygvapnet hade har i och med det gått förlorad. För att återställa denna förmåga till operativt taktiska och strategiska fördelar är det av stor vikt att bevara de möjliga krigsflygplatser som fortfarande finns. Ingen före detta flygflottilj får vidare exploateras, särskilt inte de med bergshangarer eller annan viktig infrastruktur. Bas 90-systemet bör till stora delar återskapas successivt. Detta kan påskyndas genom att i en första etapp återinföra Bas 60-systemet i lämpliga geografiska områden. I en andra etapp utvecklas dessa till fullvärdiga Bas 90. Skydd genom spridning är kostnadseffektivt och ger ett stort strategiskt värde. Snabba omgrupperingar för tankning, ombeväpning några av fördelarna med ett sådant system. Försvarsmakten vill ha rent från vindkraft i fyra mils radie utanför de tio aktuella militära flygplatserna. I radarhänseende finns sammanblandningsrisk mellan vindkraft och helikopter. Det bör finnas en basbataljon per flygflottilj, eller mer. Basbataljonerna är avgörande i snabba krigsförlopp, exempelvis när nya banor ska läggas, men de skyddar också baserna mot attacker från mark. Territorialarmén har en viktig stöttande roll för att skydda baserna. Helikoptrarna möter olika behov. Exempel på det är • sjuktransporter vid övningar och skarpa operationer. • trupp- och materieltransporter. • sjöräddning och brandbekämpning. • ubåtsjakt (tyvärr för stunden avvecklat). • attack- och understöd. hade armén, marinen och flygvapnet egna helikoptrar, men har resurserna samlats i en helikopterflottilj. Det har missgynnat tillgängligheten. Ordningen med anpassade helikoptrar för varje försvarsgren och olika baseringsorter beroende på uppgift bör återställas. bör anskaffa helikoptrar i olika roller men ha kvar grundstommen med så få olika system i drift för att ena helikopterflottan. Variationer av , 15 och 16 är att föredra. Undantag kan förekomma exempelvis vid anskaffning av attackhelikopter. Gripens beväpning kan göras med system där svenska företag är delaktiga som och . har avsagt sig att använda klusterammunition även om , , , , med flera har det i sin beväpning. Därmed vidareutvecklas inte och vi får söka andra yttäckande markattacksystem. Detta gap kan fyllas av en version av Tarus som uppfyller Oslokonventionen. Försvarets flygstridskrafter har historiskt haft en blandning av inhemsk och utländsk beväpning. Exempel på dessa har varit den svenska roboten 04 för sjömål och den amerikanska roboten 75 (AGM-65 ) för markmål samt robot 71 (brittiska Skyflash). Detta har resulterat i en stor kunskapsbredd och anpassade tekniska särlösningar för svenska behov. Vår inhemska industri har stora kunskaper gällande robotteknik och är världsledande inom en rad områden. Vi har deltagit i en rad europeiska samarbetsprojekt för både jakt och attackvapen. Försvarsmakten bör om möjligt ha flera beväpningsalternativ i respektive roll för att försvåra för en eventuell fiende att störa ut dessa. Det är absolut nödvändigt hålla mobiliseringslager av de robotar vi nyttjar. Det är också viktigt att piloterna får skjuta övningsrobotar. För bästa förmåga i jaktrollen bör Försvarsmakten anskaffa de delvis svenskutvecklade robotarna Robot 98 (IRIS-T) samt Robot 101 (Meteor). Dessa två robotar är världsledande ,och kommer att bli den första kunden med operativa Robot 101. För att komplettera dessa sensormässigt bör de amerikanska motsvarigheterna AIM-9X Sidewinder och AIM-120 AMRAAM C7 anskaffas och integreras. För attackrollen bör flygvapnet ha en rad olika alternativ för olika uppdrag. Även här bör det finnas alternativ som kompletterar. Kryssningsrobot X (KEPD 350 ) som är delvis svenskutvecklad bör väljas. Roboten finns i flera versioner och ger flygvapnet förmåga att slå emot en eventuell angripares basområden. Den bör kompletteras med amerikanska AGM-158 JASSM-ER, en kryssningsrobot som anskaffat en version av. Laserstyrd bomb av den amerikanska typen GBU-49 Paveway med så kallad Longhotwing-paket och egen stridsdel vore en bra lösning för att få en bomb som passar territorialförsvarets behov. För markmål emot enskilda fordon, lättare broar eller mindre fartyg bör den brittiska anskaffas, roboten finns i en sjöversion som skulle kunna anskaffas till Marinen kallad Seaspear. Brimstone skulle då ersätta våra föråldrade Robot 75 (AGM-65 ). För att effektivt kunna slå emot en fiendes vitala sensorer såsom radar bör den amerikanska anskaffas. Robotsystem RBS 15–ER är ett svenskutvecklat system av och ger flygvapnet en förmåga att på långa avstånd slå emot en angripares sjöstridskrafter. Roboten kompletteras av den norska Joint Strike Missile. Som interimslösning bör ett mindre antal Harpoon anskaffas tills RBS 15–ER är färdigutvecklad. Harpoon används av . Det franska systemet Reccelite kompletterar den svenska spaningskapsel 39 som användes i och bidrar till att ge Försvarsmakten en bredare lägesbild. Laserbelysningskapsel av typ Israeliska Litening bidrar till att ge Flygvapnet utökad precision i sina markoperationer. Carabas är ytterligare ett svenskutvecklat system som kan avläsa trupprörelser och minor mm genom grafisk avläsning. Det finns även civil användning. Flygvapnet bör vidareutveckla den svenska störningskapseln U95 och anskaffa denna. är världsledande genom störningsteknik och det skulle ge våra luftstridskrafter en nödvändig och unik förmåga. Även den italiensk-brittiska störningskapseln av typ Britecloud bör tillföras som komplement. Utöver vanliga facklor och remsor som det svenska BOL-systemet så bör för att effektivt kunna undvika fientliga jaktrobotar och luftvärn även den amerikanska anskaffas. Försvarsmakten förfogar över 7 st av (ursprungligen 8 ) C-130E/H plan. Dessa plan som började köpas in 1965 bör ersättas successivt. För brandsläckning finns MAFF-system till med kapacitet att sprida vatten per tömning. 11.10 Radarspaningsplan och signalspaning Försvarsmakten hade från början 6 st Erieye radarspaningsflygplan. återstår 2 st, övriga har sålts. 2 st är för lite med tanke på vårt läge och att planen behöver regelbundet underhåll. Signalspaningsplanen är två och de täcker vårt behov. SK 60 är lätt attackplan som använts till skolplan . De är och måste senast ersättas . 11.12 Flygvapnets materielsystem fyra år Investeringsplanen som ska materielförsörja IO 14 till 2024 har ett underskott om 50 Gkr. SD täcker detta underskott genom att lägga till 5 Gkr/år till försvarets materiel till 2026. Det innebär att med SD:s budget så kommer allt redan planerat materiel att kunna införskaffas . För flygvapnets del innebär det ett tillskott på 1 Gkr/år. –2018 är betalningen till ”IO 14-hålet” något lägre, vilket kompenseras genom en högre betalning . Regeringen underfinansierar kommande produktionen av Gripen E med . SD tillför medel för detta i sin budget, alltså 2016–2025. F 16 bör återuppsättas med två stridsflygdivisioner. F 7 bör ha två krigsplacerade stridsflygdivisioner. Det innebär att vi har åtta stridsflygdivisioner, 160 plan. F 13 bör återuppsättas . Då behöver vi 200 plan. Detta innebär att vi behöver spara de 96 st C/D plan som finns kvar operativa och bygga minst 110 E/F-plan (40 fler än regeringen) så att vi tillsammans har mer än 200 plan. Budgeterar SD för seriebeställning av för åtta eldenheter . Kostnad: 13 Gkr i inköp. Köps i delserier: 1,3 Gkr 2018–2027. Budgeterar SD för att täcka underskottet i materiel till IO 14 (IO14-hålet). Kostnad: 50 Gkr. Betalas : 5 Gkr 2017–2026. Budgeterar SD för att täcka underskottet i nuvarande beställning av Gripen E. Kostnad: 5,48 Gkr. Betalas : 2016–2025. 11.13 Flygvapnets materielsystem tio år Försvarsmaktens investeringsplan är tioårig. Mer materiel än det redan planerade måste tillföras för ett stärkt försvar. Budgeterar SD för att köpa mer (8 plan mer/år ) av Gripen E/F än liggande beställning. Kostnad: 3,2 Gkr 2020–2024. Budgeterar SD för att köpa mer drivmedel, ammunition och robotar till flygvapnet Kostnad: 25 Gkr sammantaget för perioden –2024. ska de internationella insatserna återtas. Utlandsstyrkan ska återuppföras som egen myndighet med eget anslag. Fördelen med en egen myndighet är att verksamheten och ekonomin inte blandas med anslag för territoriella försvaret. Uppgifterna för utlandsstyrkan är väsentligt annorlunda än Försvarsmaktens i övrigt. Utbildningen är till del därför specifik och det är rationellt att samla kunniga till myndigheten. Ett antal av försvarsmaktens kompetenscentra bör förläggas här liksom det civila försvarets olika nationella centra. Garnisonsort bör vara i . ska inte vara med i systemet med EU-stridsgrupper. Däremot kan delta i en nordisk eller nordisk-baltisk fredsbrigad. Svenskt deltagande bör vara 1-2 bataljoner. 13.1 FRA, Siun Svensk signalspaning är en viktig komponent i värnandet av rikets säkerhet, såväl gentemot yttre hot från främmande makt som mot potentiell terroristverksamhet. All sådan spaning bedrivs dock under en ständig balansakt gentemot värnandet av den enskilda medborgarens integritet. De intensiva diskussioner som följde av införandet av den s.k. FRA-lagen visade att hela ämnesområdet är kontroversiellt och måste behandlas med varsamhet om en verksamhet som denna ska kunna bedrivas med fortsatt förtroende från folket. Regeringen har uttalat att man har för avsikt att ytterligare granska integritetseffekterna av signalspaning i tråd. Regeringen har dock inte närmare specificerat tidpunkten för en sådan granskning och man har heller inte varit tillräckligt tydlig med hur redovisning av sådan granskning skall gå till. Det är enligt mening nödvändigt att en granskning av trådspaningen bör ske som är klart uttalat av regeringen. Därför skall regeringen återkomma med besked om tidpunkten för denna utlovade granskning. Utöver detta skall en sådan granskning redovisas till . Detta bör ge tillkänna som sin mening. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun) utövar viss kontroll över hur lagen tillämpas, men denna nämnd lider av en avsaknad av parlamentarisk förankring i och med att det endast är , och som är representerade. Om signalspaning ska tas på allvar ska också samtliga partier erbjudas möjligheten att nominera ledamöter till nämnden. Så är fallet när det gäller och vi bedömer att detta förhållande har ökat förtroendet för nämnden hos samtliga partier i . Vi bedömer också att det förstärkt allmänhetens tilltro till att nämnden fullgör sitt uppdrag på ett så allsidigt och objektivt sätt som möjligt. Detta trots den sekretess som råder i nämndens verksamhet. Vi anser således att antalet ledamöter i Siun ska utökas så att samtliga partier som är representerade i kan erhålla en ledamot var. Försvaret och regeringen är i behov av forskningsbaserad kunskap. FOI är därför nödvändigt för en självständig utveckling av vår försvars- och säkerhetspolitik. En livskraftig svensk försvarsindustri är viktigt såväl för svensk försvarsförmåga som för svenska arbetstillfällen. skall bidra till att främja intresse av den export som är en nödvändig förutsättning för detta. Försvarsberedningen gör ett allvarligt misstag som inte ställer hårdare krav på tillgänglighet också för förbandsreserven. För att förbandsreserven skall kunna utgöra en relevant del av försvarsförmåga så krävs att förbanden också övas och utrustas. Det största problemet med förbandsreserven är dock att Försvarsberedningen föreslår att den inte ens efter ett särskilt beslut om aktivering kommer att vara färdigutrustad förrän . Den anvisade tidsperioden vilar också på antagandet att det, i ett internationellt läge som har föranlett aktivering av förbandsreserven, fortfarande skall vara möjligt att anskaffa nödvändig materiel till den, vilket måste ses som högst tveksamt. För att förbandsreserven skall vara relevant krävs att utrustandet av den påbörjas . Försvarsberedningens majoritet väljer att inte nämna det, men har påvisat att krigsförbandsövningarna har minskat och att det senaste årtiondet har sett kraftiga minskningar i körtid på fordon, fartyg och flygplan. Det är välkommet att försvarsrapporten pekar på vikten av samövade krigsförband med reell förmåga. Detta är däremot omöjligt att genomföra med den arbetstidsreglering som råder vid våra förband. För att åtgärda problemet och möjliggöra en effektivare övningsverksamhet så måste man både ändra på detta regelverk för gruppbefäl, soldater och sjömän samt återaktivera värnplikten i en form som möjliggör krigsförbandsövningar med stöd av pliktlagar. Årliga övningar i brigader är helt avgörande för att uppnå politisk vilja, det vill säga användbara, tillgängliga, väl samövade fältförband för nationella och internationella uppgifter. Ett nytt system för krigsförbandsövningar (KFÖ) bör införas där varje brigad tränas var sjätte år. Det krävs /år i anslagsökning för att inte ska bli stående vid kaj. Detta och mer bör tillskjutas. arbetar med många av de nya hoten mot vår säkerhet. 16.1 Samarbete med polisen Polisen och ska samordna sina register så att brottsbekämpningen ges en fördel. 16.2 Inordning i marinen skall tillsammans med upprätthålla bevakningen av gränser. bör samarbeta med övriga om en intensifierad kustbevakning. Marinen och har båda till uppgift att utifrån olika uppgiftsställningar övervaka sjöterritoriet och omgivande farvatten. För denna övervakning krävs bland annat fartyg, flygplan, radarstationer och övervakningscentraler. Det framstår som uppenbart att samordning av dessa resurser skulle vara gynnsam av såväl operativa som ekonomiska skäl. bedöms klara effektivitetsvinster kunna erhållas. Ett organiserat samarbete och gemensamma övningar bör därför etableras mellan marinen och i syfte att därigenom mera effektivt utnyttja samhällets samlade resurser. bör operativt underordnas marinen vad avser sjöoperativa uppgifter. I krig ska större fartyg sättas in i det militära försvaret av . Fartygskanoner och långräckviddigt luftvärn monteras därför, detta sker bortom 2024. Nio st. kan överföras från försvaret till eftersom försvaret håller på att avveckla dem. Det kostar + /år. Fonder ska byggas upp på nationell grund för att kunna användas vid naturkatastrofer. Fonderna ska uppmanas söka landstings- och primärkommunala medel. Bidrag för detta ändamål bör inte ges till EU. Den svenska modellen där bestämda myndigheter har krisberedskap på sitt verksamhetsområde och där regeringen har nationellt områdesansvar, länsstyrelserna regionalt och kommunerna lokalt är en effektiv modell. Jämte områdesansvaret finns sektorsansvar. Det är viktigt att MSB:s utredande och samordnande roll inte tar över ansvaret från de faktiska utförarna av krisberedskap och krishantering. Försvarsmakten bör upprätthålla en tätare kontakt med det civila regionala och kommunala områdesansvaret. Under och fram hade ett betydande civilförsvar med civilplikt. Civilområdena stämde i princip överens med militärområdena och jämte militärområdeschefen stod civilområdeschefen, tillsammans kompletterade de varandra. En ytterligare civil beredskap fanns i driftvärnet fram som hade till syfte att säkra funktionen hos en rad samhällsviktiga institutioner. Civilförsvaret bör i betydlig mån återtas. Till den bredare hotbilden hör cyberattacker och terrorism. Kryptering och standardisering förs in i de digitala system som ersätter de äldre analoga. SOS Alarm ska vara ett statligt verk utan konkurrens. Samarbete ska ske över regions- och länsgränser. SOS Alarm ska sitta tillsammans med räddningstjänst, polis, territorialarmén, sjö- och flygräddning och , något som kräver justering i lagen. Samtliga alarmeringsmyndigheter bör ha samma system av kommunikation. Det skulle underlätta samordningen mellan olika myndigheters planering för det civila försvaret om det skapades en central instans som sköter sådan samordning och som hade ett tydligt ansvar för denna uppgift. En sådan instans skulle också inneha ansvaret för övergripande krisplanering samt därmed vidhängande beslut och prioriteringar. Det krävs en struktur för detta som organiseras redan i fredstid, eftersom det är orealistiskt att tro att en sådan struktur kommer att kunna upprättas på ett effektivt sätt om det skall ske under pågående krig eller i höjd beredskap. Det är inte tillräckligt att det civila försvaret endast förutsätts kunna sköta sin uppgift under 5–. Det civila försvaret bör istället ges till uppgift att kunna lösa sin uppgift uthålligt, det vill säga kontinuerligt så länge som ett krig eller krigshot pågår. Det militära försvaret kan inte fungera utan det civila försvaret. Däremot ska inte MSB leda krishanteringen utan denna uppgift istället bör åläggas en förstärkt version av . Detta följer den i normala principen för krishantering där regeringen, länsstyrelser och kommuner är ansvariga för krishantering på sina respektive nivåer. Tjänstemän vid statliga myndigheter bör ha instruktioner i händelse av höjd beredskap eller krig. En särskild strategi för psykologiskt försvar bör upprättas. Hushållen bör utbildas för att klara sig själva avseende skydd, värme och vatten. Som ett led i försörjningsberedskapen kan konstateras att svenska myndigheter bör upprätta beredskapslager av olika typer av varor, i enlighet med vad som har varit fallet. MSB, civilförsvar, det civila försvaret Den svenska modellen där bestämda myndigheter har krisberedskap på sitt verksamhetsområde och där regeringen har nationellt områdesansvar, länsstyrelserna regionalt och kommunerna lokalt är en effektiv modell. Jämte områdesansvaret finns sektorsansvar. Försvarsmakten bör upprätthålla en tätare kontakt med det civila regionala och kommunala områdesansvaret. Om det civila försvaret återuppbyggs ska det finnas en nationell civil överbefälhavare. Svåra beslut i stora katastrofer kan inte ligga på oklar delegation. Olika elkraftskonsumenter är olika beroende av säker el. För samhällsviktig verksamhet kan oacceptabla konsekvenser uppstå snabbt vid elavbrott. Med hjälp av modern styrteknik kan olika användare sättas i prioriteringsordning vid brist på el. Forskning visar att särskilda reservkraftnät med viss radie är kostnadseffektiva när det finns flera samhällsviktiga verksamheter nära varandra. De problem som elöverkänsliga upplever ska tas på allvar. Gränsvärden för när elfält blir farliga för människan ska inte förväxlas med de gränsvärden elöverkänsliga kan tänkas ha. Terroristhotet mor kärnkraften bör mötas med ökat skydd. Särskilda skyddsregler ska lagstiftas. Säkerhetszonerna runt verken ska ges större radie. RUT-svar och antaganden till grund för budgetbeloppen. 1 är Försvarsmakten, Högkvarteret17 520:60400 datum . 2A är FMV12FMV6710-3:1 datum 2B är Försvarsmakten, Högkvarteret ”beteckning saknas” datum . 2C är Försvarsmakten, Högkvarteret ”beteckning saknas” datum . 2D är 2012:701 datum . 2E är Försvarsmakten, Högkvarteret ”beteckning saknas” datum . 3A är diarienummer: 2014:213, 712, 713, 763, 764, 784, 786, 813, 842 3B är diarienummer: 2014:1426 inflation är räknemässig utgångspunkt. Per Klarberg (SD)