mot · H102Fi13 · 2014-05-06 00:00:00 — utvärderingar av större upprustningar som gjorts av bostadsområden byggda har visat att investeringarna inte alltid är företagsekonomiskt lönsamma. Resultatet blir antingen att de omfattande upprustningar och möjligheter till energieffektiviseringar som behövs inte blir gjorda eller att de sker till priset av kraftigt höjda hyror som resulterar i att hyresgäster tvingas flytta runt till ännu inte renoverade bostäder. Ett sätt att hantera de ekonomiska riskerna och dela på ansvaret är att utställa statliga kreditgarantier. Socialdemokraterna kommer att föreslå en byggbonus för studentlägenheter och små hyresrätter. Nödvändiga förändringar i ska läggas fram . Incitamenten för att ta ett gemensamt ansvar för bostadsförsörjningen ska stärkas. Med regeringens budgetproposition beslutade regeringspartierna att rikta en bonusmiljard till ett tiotal höginkomstkommuner, med något undantag moderatstyrda, inom ramen för det kommunala utjämningssystemet. Vi socialdemokrater motsatte oss detta. Regeringens motivering var att det skulle vara tillväxtfrämjande att inte låta mottagarna av bonusen behöva bidra så mycket till kommuner med sämre ekonomiska förutsättningar. Beslutet stred mot principerna för utjämningssystemet och är i praktiken ett stöd till det största regeringspartiets styre i ett antal kommuner. Vi socialdemokrater vill möjliggöra och främja ansvarstagande för framtida tillväxt på ett sätt som premierar kommuner oavsett kommunstyrelsens sammansättning. Vi föreslår därför att denna miljard omdisponeras på ett sätt som är verkligt tillväxtfrämjande. Miljarden ska tilldelas kommuner som tar ansvar för att bygga nya hyresrätter. Alla kommuner ska kunna få del av detta på ett rättvist sätt utifrån hur många nya hyresrätter som byggs, utöver vad som redan ligger i plan, i förhållande till befolkningsmängd. Vi avdelar för att stimulera insatser för näringslivsutveckling i kommuner med avfolkningsproblematik. Såväl arbetsmarknaden som bostadsmarknaden är i huvudsak regional i . Bostadsbyggandet är däremot främst en angelägenhet. Det innebär att ansvarstagandet för bostadsbyggande och tillväxt i en region kan skilja sig åt markant mellan olika kommuner. Med vårt förslag får kommuner incitament att bygga fler hyresrätter, och stärker deras förutsättningar att göra detta. Den knappa miljard som tillfördes det kommunala utjämningssystemet ska i stället fördelas som en stimulans till de kommuner som, med hänsyn tagen till befolkningsmängd, bygger nya hyresrätter. avdelas för att stimulera näringslivsutveckling i kommuner med avfolkningsproblematik. Vi ska vända utvecklingen i skolan För att vända utvecklingen i skolan finns inga genvägar. Vi är övertygade om att det krävs bättre undervisning för att våra unga ska lära sig mer. När kraven på arbetsmarknaden ökar måste också kraven i skolan hänga med. Allt annat vore att göra nästa generation en stor otjänst. Efter att ha drivit igenom åtta budgetar i utan några större skolsatsningar har regeringen nu backat från sitt motstånd mot ett antal av de åtgärder vi tidigare föreslagit. Såväl 2012 som 2013 röstade man emot mindre klasser, fler speciallärare och specialpedagoger i yngre åldrar samt satsningar på läxhjälp. lovar regeringen att genomföra den politik som man röstat ned år . Det är en omvändelse under galgen. Det faktum att regeringen väljer att vänta till 2015 med att genomföra sina förslag vittnar inte om något större engagemang i frågan. Det är möjligt att stärka kunskapsresultaten. Det kräver mindre klasser och mer tidiga insatser, att läraryrket lyfts och att alla barn erbjuds en bra skola som fokuserar mer på kunskap än på avkastning. har Socialdemokraterna lagt fram effektiva förslag för att vända den fallande trenden i de svenska skolresultaten. Fokus har legat på tidiga insatser, genom mindre klasser och fler speciallärare och specialpedagoger i de lägre årskurserna samt satsningar för att lyfta läraryrket. Till detta kommer flera förslag för ökad likvärdighet såsom utökat ansvar för huvudmännen att erbjuda eleverna läxhjälp, obligatorisk sommarskola för elever som inte uppnår målen, obligatorisk förskoleklass, fler studieplatser i förskollärarutbildningen. I vårpropositionen ansluter sig nu regeringen till den Socialdemokratiska linjen. Med utgångspunkt från förslagen i vårpropositionen kommer socialdemokraterna att ta fortsatta initiativ. Mindre klasser och tidiga insatser Att få en lyckad start på skolgången är avgörande för varje elevs möjlighet att klara sina studier. För att vända skolresultaten krävs därför betydande investeringar i . Stora klasser ska bli mindre. Mindre klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Det ger mer tid för lärarna med varje enskild elev och möjliggör att varje elev ges stöd i sin utveckling. Forskningsstödet för positiva kunskapsförbättringar genom mindre klasser är starkt. Den mest kända studien gjordes inom (Tennesse Student/Teacher Achievement Ratio). Resultaten från visade att elever i mindre klasser hade bättre inlärningsresultat. På grundval av denna och andra internationella och svenska studier konstaterar att klasstorlek har betydelse för elevernas resultat. Undersökningarna visar att effekterna ofta varierar – beroende på elevernas ålder och bakgrund. Effekter av klasstorlek kan i första hand observeras för årskurserna 1–6. En ny studie från IFAU visar att klasstorlek har så stora effekter på elevens lärande att det påverkar elevernas lön senare i livet och att löneeffekterna är tillräckligt stora för att överstiga de direkta kostnaderna av fler lärare. Mindre klasser förbättrar inte bara elevernas resultat utan också lärarnas arbetsmiljö. I en undersökning från uppgavs stora barn- och elevgrupper som ett av de viktigaste skälen till att lärare övervägde att lämna yrket. Att göra de största klasserna mindre är därför ett viktigt initiativ för att höja läraryrkets attraktivitet. För att rikta resurserna dit där de förväntas ge störst effekt fokuseras denna insats på att minska elevgrupperna i de största klasserna. ska stora klasser bli mindre. Mindre klasser betyder mer kunskap. Mer specialpedagogiskt stöd för de yngsta eleverna Forskning och internationella erfarenheter visar att tidiga insatser i skolan är mycket betydelsefulla. Ett tydligt exempel är vårt grannland som länge presterat höga resultat i internationella kunskapsmätningar. I den finska skolan får störst andel av eleverna specialundervisning tidigt i skolan. Skillnaden är stor mot där andelen elever med åtgärdsprogram är som högst i årskurs 9. har antalet speciallärare och specialpedagoger minskat i den svenska skolan. Vi vill investera i utökade möjligheter till ett tidigt specialpedagogiskt stöd, som ska erbjudas en elev i första hand och före beslut om åtgärdsprogram. På det sättet kan elever fångas upp tidigt och problem lösas innan de hinner växa sig alltför stora. Den svenska stödkurvan ska vändas – från nuvarande tonvikt i årskurs 9 till fokus på tidiga och förebyggande stödinsatser. ska den specialpedagogiska undervisningen utvecklas och byggas ut – med fokus på de tidiga skolåren. Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter skickliga och engagerade lärare som har bra förutsättningar att bedriva en god undervisning. För att höja kunskapsresultaten i den svenska skolan krävs att många ambitiösa och duktiga studenter väljer att utbilda sig till lärare, samt att vi klarar att behålla duktiga lärare i yrket. Då ska det också löna sig att utbilda sig till och arbeta som lärare. är det för få unga som vill bli lärare. Söktrycket på lärarutbildningen är lågt. överväger många verksamma lärare att lämna yrket och betydande pensionsavgångar väntar i närtid. Sammanfattningsvis står vi inför en betydande lärarkris om vi inte agerar. Ett högt söktryck till lärarutbildningen är nödvändigt för att säkerställa kvalificerade sökande men också för att klara att rekrytera det stora antal som krävs framåt. SCB uppskattar att det kommer att finnas brist på närmare 60 000 lärare 2030. Gör vi inget kommer vi att se en nationell lärarkris. Det finns brist på utbildade lärare inom i stort sett alla lärarkategorier. Lärarutbildningen har lågt söktryck och till vissa inriktningar finns det i stort sett inga sökande. Insatserna för att stärka läraryrkets attraktivitet har inte fungerat. Andelen sökande till högskolan med lärarprogrammet som förstahandsval har sjunkit . var det av dem som sökte till ett program i högskolan som hade lärarprogrammet som sitt förstahandsval. Figur 43: Andel behöriga förstahandssökande till lärarprogrammet av behöriga sökande till program i högskolan Procent För att stärka läraryrket krävs förbättringar på flera områden. De karriärtjänster som instiftats av regeringen har varit bra men behöver kompletteras med ytterligare satsningar för att stärka lärares utvecklingsmöjligheter i yrket. Fler vägar in i läraryrket För att underlätta inflödet till läraryrket krävs också att fler vägar öppnas till yrket. Den kompletterande pedagogiska utbildningen kan komprimeras så att den går att slutföra . Villkoren för de som byter bana och söker sig till läraryrket mitt i karriären ska vara goda. I ett första steg vill vi erbjuda ett höjt studiemedel för akademiker med arbetslivserfarenhet som vill läsa in den kompletterande pedagogiska utbildningen. Vi kommer att föreslå förhöjt studiemedel för akademiker med arbetslivserfarenhet som läser kompletterande pedagogisk utbildning. Vi vill se en professionalisering av läraryrket. Politiken ska skapa förutsättningarna för lärarna att göra ett bra jobb – men inte bestämma hur det ska utföras. Skolans verksamhet och skolpolitiken ska utgå från forskning och beprövad erfarenhet. Administrationen måste minska. Skolledare ska vara välutbildade och ha tid att vara pedagogiska ledare. ska ha en lärarutbildning av högsta kvalitet med höga krav på studenterna. För att stärka kompetensen hos de lärare som befinner sig yrket krävs också att kompetensutvecklingen stärks. Om vi ska nå våra målsättningar krävs en långsiktig färdplan för läraryrket som tas fram i nära samarbete med involverade parter, dels för att insatserna ska ges rätt inbördes prioritering, dels för att dessa diskussioner måste omfatta frågor om lärarnas lön och villkor, vilket primärt är en fråga för fack och arbetsgivare. Vi har därför tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket för att bidra till en positiv utveckling för läraryrket. Inom den nationella samlingen ämnar vi ta vidare initiativ för . Inom ramen för en nationell samling för läraryrket kommer vi att ta vidare initiativ för att stärka läraryrket. En jämlik skola utan vinstjakt Svensk skola har historiskt kännetecknats av en hög grad av sammanhållning. ökar dock skillnaderna i kunskapsresultat mellan elever och skolor. Samtliga skolsystem som hamnar i topp i de internationella undersökningarna som , TIMSS eller PIRLS är bra på att nå alla elever. Resultatspridningen är relativt låg. Vi vill se en sammanhållen skola som kompenserar för olika elevers bakgrund snarare än förstärker den. Utöver de tidiga insatserna som ökar lärarnas tid med varje enskild elev vill vi genomföra satsningar på obligatorisk sommarskola för elever i årskurs 6–9 som inte når målen. Vi vill också att huvudmännen erbjuder läxhjälp till sina elever för att kunna kompensera för olika förutsättningar i hemmen. Vi vill också se att en bedömning görs när nya skolor etableras, för att kontrollera att de inte ökar segregationen där de verkar. som skolan måste bli mer jämlik måste vi vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att de resurser som är avsedda för skolan också går till verksamheten. Vi vill se utökade krav på att fristående huvudmän inte ska kunna skära ner på personal för att kunna ta ut mer vinst. Fristående aktörer i välfärden ska ha öppna böcker så att såväl det offentliga som medborgarna ska kunna se hur man använder resurserna man får för att driva verksamheten. kommer särskilda insatser att genomföras för att lyfta de skolor som har tuffast förutsättningar. En väl fungerande hälso- och sjukvård kan vara skillnaden mellan liv och död för en människa. När en svårt sjuk kan botas och återvända till ett aktivt liv eller när ett för tidigt fött barn kan räddas är det för den enskilde, familjen och de närstående det viktigaste och mest betydelsefulla som hänt i livet. Inget är mer avgörande för livskvalitet. Svensk hälso- och sjukvård rankas högt i internationella jämförelser men vi nås allt oftare av rapporter om att utvecklingen går åt fel håll. Dagens brister inom svensk sjukvård riskerar våra möjligheter att svara upp mot framtidens utmaningar. Allt fler blir äldre och kraven på en bättre sjukvård ökar. Den tekniska utvecklingen skapar nya möjligheter, men ställer också höga krav på kompetens och en god arbetsmiljö. Vi behöver ge svensk sjukvård ökade resurser för att den ska klara av att hålla god kvalitet nu och . Det går före stora skattesänkningar. Vi vill öka resurserna till svensk sjukvård. föreslår vi att staten tillskjuter 2 miljarder för att dämpa resursbristen och bidra till att säkra en god sjukvård över hela landet. Socialdemokraterna i varje landsting har en plan för hur de vill använda de statliga medlen utifrån de behov som finns i respektive landsting. Behoven ser olika ut i . Tillgång till personal är dock ett genomgående problem över landet. Situationen är akut i storstäderna. Där råder det framför allt brist på sjuksköterskor och undersköterskor. Extra uppmärksammad är bristen på specialistsjuksköterskor som t.ex. barnmorskor. Förlossningsvården i stora landsting eller regioner som och har haft stora problem med kapacitetsbrist och verksamheten haft svårt att hålla tillräcklig standard. Bristen på vårdpersonal leder till ett minskat antal vårdplatser och bidrar till överbeläggningar. De flesta sjukhus beskriver att de har överbeläggningar eller och att de lika ofta utlokaliserar patienter. har i sina granskningar av vården upprepade gånger pekat på problemet med överbeläggningar och de olika brister som uppstår när patienter får vårdplatser som inte uppfyller deras vårdbehov. De extra resurserna vi föreslår skulle användas för att avhjälpa personalbristen i landstingen. Med mer personal skulle stängda vårdplatser öppnas, akutmottagningarna fungera bättre och kötiderna förkortas. Många landsting skulle även anställa administrativ personal så att läkare och sjuksköterskor skulle få mer tid för patienten. Kvaliteten och patientsäkerheten skulle öka och arbetsmiljön förbättras. Det är en förutsättning för att personal ska vilja stanna kvar och utvecklas inom vården. Alla landsting kommer att lägga särskilt fokus på att säkerställa ett bra omhändertagande av svårt sjuka äldre. På många håll krävs förbättringar av hanteringen av svårt sjuka äldre patienter som ofta skickas fram och tillbaka mellan sin bostad, primärvården, akutmottagningen och sjukhusets vårdavdelningar. Lösningar för att kraftigt minska eller helt komma bort från återkommande akutbesök på sjukhus kommer att innebära minskade kostnader för samhället och minskat lidande för den enskilde. Det kan exempelvis handla om att sjukvården gör hembesök, att det finns möjligheter till direktinläggning av äldre patienter eller att det finns äldrevårdsöverläkare i landstingen med övergripande medicinskt ansvar för vård av äldre sköra patienter. Även behovet av specialistutbildad personal såsom äldresjuksköterskor bör tillgodoses. Sådana insatser skulle också avlasta äldreomsorgen. För landstingen i glesbygdsområden är behovet att förstärka primärvården stort. Tillgång till mer avancerad sjukvård och hög kompetent är viktigt för att förhindra resurskrävande resor till större sjukhus, resor som i värsta fall kan riskera patientens hälsa. Möjligheten att utveckla och effektivisera vårdmetoderna kommer att öka i flera landsting. Exempelvis kommer några landsting att satsa på utveckling av digital hälsa och mobila vårdlösningar och hälsocentraler i speciella bostadsområden. För flera landsting kommer det att vara möjligt att förbättra villkoren för unga genom att korta köerna till barn- och ungdomspsykiatrin såväl som att minska avgifterna för unga inom vården. Vi avsätter 2015 för att stärka sjukvården i . Säkra den framtida kompetensförsörjningen inom vården. Sjukvården står inför stora utmaningar att klara generationsväxlingen när de stora pensionsavgångarna nu kommer som det behövs fler anställda i vården. Vi kan förutse växande arbetskraftsbrist inom vård och omsorg. föreslår vi 100 fler platser inom barnmorskeutbildningen. En oroande utveckling som hotar kompetensförsörjningen inom vården är att andelen specialistsjuksköterskor minskar. råder det stora olikheter i landet när det gäller villkor för sjuksköterskor som vill studera till specialistsjuksköterska. Staten bör samla arbetsgivarna, lärosätena och och diskutera utformningen av ett nationellt system med lika villkor för sjuksköterskornas specialistutbildning. Undersköterskor är den yrkesgrupp som är utbildad för det patientnära arbetet och som spenderar mest tid och finns närmast den sjuka patienten. Var fjärde undersköterska har försvunnit i . Vi vill göra det möjligt för undersköterskor att gå vidare och specialisera sig till exempelvis rehabiliteringsundersköterska eller demensundersköterska. Dessa specialiseringar bör vara nationella. Vi föreslår att en delegation för framtidens kompetensförsörjning i vården tillsätts. Delegationen ska bestå av parterna och lägga fram förslag och rekommendationer på nationell nivå liksom på insatser som kan genomföras lokalt eller regionalt. En jämlik hälso- och sjukvård En jämlik hälso- och sjukvård är en av grundvalarna i den svenska välfärden. Ingen som söker vård inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården ska behöva riskera att lönsamhetskalkyler görs innan behandling sätts in. Vi motsätter oss varje lösning som innebär att man med privata medel, t.ex. genom privata försäkringar, tillåts köpa sig förtur till offentligt finansierad vård. Därför måste det finnas regler för privata utförares medverkan i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Vi föreslår att gräddfiler för privatbetalande patienter inte ska vara tillåtna i den offentligt finansierade vården. Detta bör regleras i lag. De gällande lagarna LOV (lagen om vårdval) och lagen om vårdval i primärvården har stora och avgörande brister och bör ses över. Den fria etableringsrätten riskerar att leda till ett ineffektivt och ojämlikt resursutnyttjande inom vården. LOV möjliggör även för privata utförare (men inte för offentliga) att sälja tilläggstjänster. Det öppnar för en tudelning av vården som leder till att det blir plånboken och inte behoven som styr. Ekonomiska ersättningsmodeller i sjukvården måste ta hänsyn till vårdtyngd och sjuklighet. Detta bör lagregleras. Styrsystem får inte leda till felaktiga prioriteringar. Kömiljarden ska finnas kvar men måste ändras så att inte viktiga patientgrupper trängs undan. Professionens kompetens och yrkesetik måste respekteras och beaktas i vårdens regel- och styrsystem. Nästan alla svenska sjukhus som finansieras gemensamt drivs offentligt. Så ser det också ut i många jämförbara länder. Många av sjukhusen utgör komplexa och högt kvalificerade nav i sjukvårdens vårdkedjor, och förändringar av dessa påverkar vården i många andra delar. Att bryta ut och avhända sig ansvaret för sjukhusen riskerar att slå sönder fungerande vårdkedjor för patienten och försämra samverkan inom alla delar av vården. Vi kommer därför att motsätta oss varje initiativ till att sälja ut, stycka upp eller privatisera sjukhus. Gräddfiler för privatbetalande patienter ska inte vara tillåtna i den offentligt finansierade vården. Detta bör regleras i lag. Nationella kvalitetslagar för en bättre välfärd utan vinstjakt Vi ska ställa samma krav på all välfärd vare sig det gäller offentligt eller privat utförd verksamhet. Erfarenheterna av stora vinstuttag, avknoppningar av verksamheter till underpris, skolkonkurser och vårdskandaler visar att styrningen av privata aktörer som vill verka inom välfärden måste skärpas. Vi socialdemokrater vill införa nationella kvalitetslagar. Lagarna kommer att städa upp den röra som regeringen har ställt till med i välfärden. Det behövs hårda och tydliga regler för vilka privata alternativ i välfärden som får etablera sig och högre krav på kvalitet och insyn i verksamheterna när de är igång. Vi vill även förtydliga och stärka den rätt som kommuner och landsting redan har att hålla inne ersättning, kräva vite och även stänga verksamheter som inte uppfyller sitt uppdrag. Utveckla den svenska modellen Den generella välfärden är en grundläggande del av den svenska modellen. Idén är att allas framgång är framgång. Generell välfärdspolitik handlar om mer än att bara korrigera orättvisor som skapats av det ekonomiska livet. Välfärdspolitik handlar om att öka människans makt över sitt eget liv. En bra arbetslöshetsförsäkring bidrar till omställning i ekonomin, lägger grunden för ordning och reda på arbetsmarknaden och är en viktig beståndsdel i ett modernt välfärdssamhälle. En stark försäkring vid arbetslöshet gör att den inhemska konsumtionen hålls uppe även vid internationella ekonomiska kriser. Att regeringen tvingade ut en halv miljon svenskar från a-kassan innan finanskrisen, gjorde att krisen slog hårdare och blev djupare för del än den hade behövt bli. I många kommuner är det tydligt hur försämringarna av socialförsäkringarna har lett till en övervältring av kostnader när människor gått från försäkringar till bidrag, främst försörjningsstöd. Kostnaderna för försörjningsstöd har ökat, vilket slår direkt mot kommunernas och landstingen möjligheter att upprätthålla kvaliteten i vård, skola och omsorg. Det finns flera goda skäl för såväl den enskilde som välfärdens finansiering och för hela samhällsekonomin att förbättra arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen har förändrat sjukförsäkringen i grunden. Försämringarna har slagit särskilt hårt mot kvinnor. Försämringarna äventyrar tilltron till den gemensamma försäkringen. När löntagarna kan lita på att försäkringen träder in växer behovet av att teckna privata kompletterande försäkringar. På så sätt luckras det generella systemet upp och blir mer kostsamt, för såväl individen som för samhällsekonomin. Vårt alternativ är en sjukförsäkring som ger ekonomisk trygghet och erbjuder rehabilitering som gör det möjligt för människor att återkomma i arbete. Vi kommer att stärka sjukförsäkringen, med högre tak och bättre ersättning, samt ta bort den bortre tidsgränsen och stärka rehabiliteringen. Vi kommer också att förbättra arbetslöshetsförsäkringen – med höjd ersättningsnivå och höjt tak. Regeringens misslyckande med jobben drabbar varje generation . Det är den höga arbetslösheten som får bromsen i pensionssystemet att slå till, så att många äldre får mindre i plånboken. Regeringen har dessutom skapat en skatteklyfta mellan pensionärer och löntagare, till pensionärernas nackdel. Att säkerställa en god och högkvalitativ äldreomsorg är en av de stora välfärdsutmaningarna för . Allt fler blir allt äldre och andelen äldre i befolkningen kommer att öka under . Utmaningarna och behovet av planering är mycket stora och omfattande. Det handlar om att hålla hög kvalitet i verksamheten som vi möter ökade behov av resurser och personal. Kvaliteten i vården och omsorgen om de äldre ska vara så hög att de inte blir beroende av att deras barn går ned i arbetstid för att hjälpa till. En långsiktig kvalitetsplan för den svenska äldreomsorgen ska tas fram. Kvalitetsplanen behöver sträcka sig med etappvisa mål och delmål. Planen ska stimulera innovationer i äldreomsorgen, åtgärda kvalitetsbrister och öka inflytandet och valfriheten för de äldre samt innehålla ett program för generationsväxling för personalen. Vår politik tar sin utgångspunkt i att även äldre som behöver vård och omsorg ska få bestämma själva över sitt liv och sin vardag.