mot · H2022545 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda diskussioner med berörda regioner och intressenter och att skyndsamt hitta finansieringslösningar för Norrbotniabanans förverkligande, såsom att låta kapital från de allmänna pensionsfonderna investeras i svensk transportinfrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska undersöka möjligheterna att Norrbotniabanan, och då i första hand sträckan –, ska finnas med i den nationella infrastrukturplanen 2017–2028. , som sköter järnvägar och vägar i , konstaterar i sin investeringsplan att behoven och önskemålen är betydligt större än tillgången på medel. Trots att alliansregeringen satsat stora pengar, behövs det mer. Under många årtionden har infrastrukturen försummats och det har blivit allt mer tydligt. har halkat efter, och det kommer att bli både kostsamt och dyrt att bygga upp vägar och järnvägar till de nivåer som är nödvändiga för både befolkningens och näringslivets behov av transporter. En mycket viktig satsning för och dess skogs- och gruvnäring är att slutföra byggnationen av Botniska korridoren – ett infrastrukturstråk som även av , efter en ansökan från alliansregeringen, också nu prioriteras som ett viktigt stråk för . fattas järnväg innan den Botniska korridoren är hopbyggd – sträckan mellan och – den så kallade Norrbotniabanan. Beslutet från att ge TEN-T-status till Botniska korridoren innebär att Norrbotniabanan kan få en medfinansiering på för planeringskostnader och för byggarbetskostnader. Detta är en extremt viktig faktor och framgång vad gäller tillskott av medel. Norrbotniabanan har dessvärre inte prioriterats i den nationella infrastrukturplanen för åren 2014–2025. Med tanke på de resurser som redan nu satsats i form av medel och arbete och med tanke på att medfinansiering även kan fås via EU, är det av största vikt att arbetet inte stannar av. AP-fonderna kan förstärka svensk infrastruktur En möjlig finansieringslösning för Norrbotniabanan och andra viktiga infrastruktursatsningar är att låta de statliga allmänna pensionsfonderna investera mer i infrastruktur. Fungerande transporter är en förutsättning för ekonomisk tillväxt. Att låta AP-fonderna placera pengar i svensk infrastruktur skulle därför långsiktigt bidra till både pensionernas utveckling och ekonomisk tillväxt. Eftersom investeringsbehovet är stort och statens reformutrymme är begränsat, är det nödvändigt att hitta nya finansieringslösningar för svensk infrastruktur. I flera jämförbara länder finansieras många samhällsviktiga infrastrukturobjekt i just offentlig-privat samverkan (OPS). Behov, utmaningar och möjligheter får industrierna i norra förlita sig på stambanan som är över . Stambanan har tvära kurvor och branta lutningar, vilket gör att hastigheten är låg och enkelspåret gör att risken för störningar är stor. Väntetiderna för mötande tåg är ineffektiva och bidrar till att Stambanan i övre är fullbokad de tider som godskunderna efterfrågar. Stambanan har dessutom nått kapacitetstaket och duger inte som ett effektivt och långsiktigt hållbart alternativ för godstransporterna i norra . Även basindustrin är i behov av bättre järnvägsinfrastruktur, och den industrin finns väl representerad längs . De behöver ökad kapacitet, lägre kostnad och högre leveranssäkerhet. Industrin i norra står för en betydande del av nettoexportvärde och behöver en infrastruktur som är kostnadseffektiv. Dessutom skulle Norrbotniabanan vara en viktig satsning för och detta är också något som noterat. I exempelvis nordvästra finns stora tillgångar på råvaror så som skog, malm och mineraler. För att dessa resurser ska kunna nyttjas är en effektiv infrastruktur nödvändigt. Norrbotniabanan skulle binda samman järnvägsnät med och med nordvästra på ett effektivt sätt. Om satsningen på Norrbotniabanan uteblir, är det stor risk att vi hamnar utanför de större stråken när utvecklingen börjar ta fart. Norrbotniabanan skulle också halvera restiderna efter med betydande regionförstoring som följd. För exempelvis del skulle arbetsmarknadsområdet växa från dagens ca 80 000 personer till över 300 000 personer. Men världen tar inte slut i och med landsgränserna i norr. Efter bågen runt bor det över 600 000 människor och finska ligger från gränsen och är en växande stad som har stort universitet och en blomstrande it-industri. En norrbotniabana skulle göra det möjligt att åka mellan universiteten i och . En annan intressant aspekt är att det från är närmare till än till . I regionen finns tolv städer och över en och en halv miljon människor. Stor enighet om Norrbotniabanan i norr Det finns en mycket stark vilja att förverkliga Norrbotniabanan i både Norr- och och det gäller såväl offentliga institutioner, näringsliv som vanliga medborgare. För att samla regionen bildades ett särskilt bolag – . Orsaken till detta var att ge det fortsatta arbetet en tydlig juridisk och organisatorisk plattform, men också för att markera allvaret gällande länens ambition och engagemang för att genomföra projektet. Därför är det viktigt att regeringen inleder diskussioner med berörda regioner och intressenter såsom , för att skyndsamt hitta finansieringslösningar för Norrbotniabanans förverkligande. Detta är nu möjligt genom det beslut om statliga förhandlingspersoner för bl.a. norra som den tidigare alliansregeringen tagit. Det är ett välkommet beslut som innebär att har en motpart att diskutera med. Viljan att hitta en lösning för banans genomförande är stark och det finns även en stor öppenhet att diskutera olika möjliga finansieringslösningar. Det är värt att ta på allvar. Detta bör ge regeringen tillkänna. Per Åsling (C)