mot · H2022993 · 2014-11-10 00:00:00 — Frihet och utveckling i världen 1.Inledning – tar ansvar i en orolig värld 2.Demokrati, folkrätt och mänskliga rättigheter – Grunden för vår utrikespolitik 2.2Värnandet av de mänskliga fri- och rättigheterna 2.3Ökad frihet för världens kvinnor 2.4Mänskliga rättigheter för alla 2.5Frihet i den digitala världen 3.2 En större union med välmående grannar 3.3 EU:s röst i världen 3.4 Det nordiska samarbetet 3.5 Nato – en säkerhetspolitisk hörnsten 3.6 Ett reformerat och starkare FN Vår tids säkerhetspolitiska utmaningar 4.2 Miljö, klimat och hållbar utveckling – centrala säkerhetsfrågor 4.3 Kampen mot terrorismen och dess drivkrafter 4.4 Svaga och sönderfallande stater 4.5 Ökad säkerhet genom internationella avtal och exportkontroll 4.6 Säkerheten i vår del av En öppnare värld genom handel, utveckling och bistånd 5.1 Handel för välstånd och utveckling 5.2 En bredare syn på utveckling 5.3 Biståndet som stöd till utveckling 5.4 Ett starkare stöd för kvinnor och barn 5.5 Biståndet som verktyg för demokratin 5.6 Nya utvecklingsmål – bortom 2015 5.7 Global migration och utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen av utrikespolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 1 Inledning – tar ansvar i en orolig värld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2 Demokrati, folkrätt och mänskliga rättigheter – Grunden för vår utrikespolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.1 Våra värderingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.2 Värnandet av de mänskliga fri- och rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.3 Ökad frihet för världens kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.4 Mänskliga rättigheter för alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.5 Frihet i den digitala världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3 Internationellt samarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.1 Vårt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.2 En större union med välmående grannar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.3 EU:s röst i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.4 Det nordiska samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.5 Nato – en säkerhetspolitisk hörnsten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.6 Ett reformerat och starkare FN. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4 Vår tids säkerhetspolitiska utmaningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.1 Globaliseringens förändringskraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.2 Miljö, klimat och hållbar utveckling – centrala säkerhetsfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.3 Kampen mot terrorismen och dess drivkrafter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.4 Svaga och sönderfallande stater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.5 Ökad säkerhet genom internationella avtal och exportkontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.6 Säkerheten i vår del av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5 En öppnare värld genom handel, utveckling och bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5.1 Handel för välstånd och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5.2 En bredare syn på utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5.3 Biståndet som stöd till utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5.4 Ett starkare stöd för kvinnor och barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5.5 Biståndet som ett verktyg för demokratin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5.6 Nya utvecklingsmål – bortom 2015. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5.7 Global migration och utveckling. 1. Inledning – tar ansvar i en orolig värld En orolig omvärld med upptrappade konflikter och ökade geopolitiska risker ställer krav på svensk utrikespolitik. Utvecklingen i omvärlden påverkar . Vi ser en svag internationell återhämtning i ekonomin och ökad oro i omvärlden. Den ekonomiska återhämtningen väntas ta tid och får ingen draghjälp. Riskerna för en svagare utveckling dominerar. Både inkomster och utgifter i de offentliga finanserna påverkas av den oroliga omvärlden. Vi ser allvarliga humanitära kriser till följd av konflikter i omvärlden. Antalet flyktingar, asylsökande, och internflyktingar globalt överstiger sedan 50 miljoner personer. Det är en ökning med sex miljoner personer och en kris med stort och utbrett mänskligt lidande. Sammantaget påverkar detta utrikespolitik men också politiken som förs inrikes. ska ha en human flyktingpolitik och ta emot människor som flyr undan förföljelse och förtryck. Den tydligaste omställningen i världen är den snabba ekonomiska och politiska maktförskjutningen från och till framförallt och då i synnerhet och . Den djupa ekonomiska kris som västvärlden nu genomgår påskyndar denna omställning. Alla tjänar på att välståndet ökar och att den ekonomiska utvecklingen förstärks i . Det skapar fantastiska möjligheter för entreprenörskap och handel att växa. Den ekonomiska krisen tar dock styrka och energi från västvärldens utrikespolitiska handlingskraft och försvagar vårt inflytande i världen. Vi måste slå vakt om att de gemensamma värderingar som vi värnar såsom demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi fortsätter att spridas i världen. För att möta framtidens utmaningar är därför ett starkare samarbete inom den ruropeiska unionen (EU) med ökat fokus på ekonomisk konkurrenskraft, en gemensam röst inom utrikespolitiken samt ett djupare transatlantiskt samarbete det viktigaste för oss. De länder som tar allt större plats på den internationella arenan måste visa att de också tar ansvar för de gemensamma globala utmaningar som världen står inför. De måste därför lägga större kraft på att främja frihet, internationell fred och säkerhet, frihandel, fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Nya politik handlar om frihet och individens rättigheter såväl i de små som i de stora sammanhangen. För oss är det självklart att svensk utrikespolitik ska vara en tydlig röst för frihet och mänskliga rättigheter runtom i världen. Vi har en lång tradition inom detta område. Vårt engagemang för frigörelsekampen i Öst- och är något som vi känner särskild stolthet över. Det är ett arv som förpliktigar. Vi ska driva denna frihetsagenda vidare genom att vara en stark kraft för ett fritt och stödja en demokratisk utveckling när den befinner sig på tillbakagång såsom i och till del i . I takt med att globaliseringen och informationsteknologin länkar samman världens länder ökar också kravet på vårt globala engagemang. Vi ska stödja frihetslängtande människors kamp mot förtryck var än i världen de befinner sig. Det fria ordet måste värnas, såväl inom som utanför de nya medierna och vi ska stå upp mot diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning med mera. Vi måste också arbeta för att fler människor kan ta del av friheten genom att med kraft bekämpa fattigdom och miljöproblem i världen. Brist på rent vatten, kraftigt förorenad luft och avsaknaden av grundläggande sjukvård inskränker också människors frihet och möjligheter till ett bra liv. är det allt mer uppenbart att ekonomisk utveckling och politiskt inflytande går hand i hand. När står bättre rustat för framtiden här hemma kan vi också göra större skillnad utanför våra egna gränser. Det är då vi lyfter blicken och kan agera med styrka och trovärdighet på den internationella arenan. En tydlig svensk utrikespolitik bygger alltid på att vi tar ansvar för ekonomi, samhällsutveckling och miljö. Demokrati, folkrätt och mänskliga rättigheter – Grunden för vår utrikespolitik är ett öppet land med ett långtgående internationellt engagemang och ett stort beroende av vår omvärld. Vår utrikespolitik ska vara värdebaserad. Vi ska medverka till frihet, fred och försoning såväl i vår egen som i andra delar av världen. Nya arbetar för att få genomslag för de värden vi tror på. Det kräver internationellt inflytande vilket bygger på kompetens, ansvarstagande, en idé- och politikutveckling i takt med omvärldens förändringar samt en effektiv och resursstark utrikesförvaltning. Politisk dialog och handel ger effektivare påverkansmöjligheter än isolering och bojkotter. I många fall är det just de länder som vi har minst samsyn med som vi har störst behov av att påverka för att kunna göra verklig skillnad. Demokratin, folkrätten och de mänskliga fri- och rättigheterna utgör hörnstenarna i vår utrikespolitik. Dessa förvaltas bäst genom kraftfulla internationella institutioner och en stark internationell rättsordning. Genom att främja dessa värden försvarar vi också säkerhet, välstånd och intressen i den internationella politiken. 2.2 Värnandet av de mänskliga fri- och rättigheterna Vår politik utgår från alla människors frihet och lika värde. De mänskliga rättigheterna omfattar varje person och begränsar staters makt över individen. Vi tar vår utgångspunkt i den enskilda människan, snarare än i systemen, när vi utarbetar vår politik. Därför är främjande och försvar av de mänskliga rättigheterna en kärnuppgift för oss och något som ska genomsyra all vår politik. De mänskliga rättigheterna omfattar dels de medborgerliga och politiska rättigheterna, dels de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Tillsammans utgör de en helhet som måste respekteras för att människor ska kunna utveckla sin fulla potential. Det är i de länder där medborgerliga och politiska rättigheter respekteras, som marknadsekonomi har kunnat utvecklas och skapa tillväxt och välstånd. Vårt långsiktiga utrikespolitiska fokus måste därför ligga på att främja respekten för de medborgerliga och politiska rättigheterna, för att på så sätt skapa förutsättningar för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Det återstår fortfarande enorma utmaningar i världen när det gäller den demokratiska utvecklingen. Över 2 miljarder människor lever i samhällen där de grundläggande politiska och medborgerliga rättigheterna inte respekteras. Journalister fängslas för att ha utövat sitt yrke, och civilsamhällesorganisationer som verkar för demokratisk utveckling förbjuds att verka och förföljs. Vi måste fortsätta stärka stödet och resurserna till försvarare av opinionsfriheterna (yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten, föreningsfriheten och religionsfriheten) i de länder som klassificeras som ofria. 2.3 Ökad frihet för världens kvinnor Lagstiftning och traditioner används för att inskränka kvinnors frihet på många platser i världen. Kvinnor utsätts för tvångsäktenskap, könsstympning, trafficking och sexuella kränkningar. Kvinnor drabbas ofta särskilt hårt av krig, naturkatastrofer, låg utvecklingsnivå och fattigdom. Kränkningar av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för demokrati och ekonomisk utveckling. Först när kvinnor, i samma omfattning som män, får tillgång till utbildning, förvärvsarbete och äganderätt samt kan skyddas mot övergrepp, kan ett lands utveckling ta verklig fart. Vi ska därför lägga fortsatt stor kraft på dessa områden inom såväl utvecklingsarbetet som övrigt internationellt arbete. FN-resolutionerna och 1820 om kvinnors och barns situation i väpnade konflikter är viktiga verktyg i kampen mot flera av dessa problem. har därför ett särskilt intresse av och ansvar för att resolutionerna genomförs nationellt och internationellt i all freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och inom humanitära insatser. 2.4 Mänskliga rättigheter för alla I tider där länder stiftar lagar som kränker människor på grund av deras sexuella läggning är det viktigt att står upp för hbtq-personers rättigheter. är ett av världens bästa länder att leva i för hbtq-personer. Vi är och ska vara ett föregångsland också i detta avseende. Gränslös kärlek kräver fri rörlighet. Vi vill att registrerade partnerskap och samkönade äktenskap ska erkännas i hela EU. Situationen för hbtq-personer i många av världens länder är svår. Homosexuella relationer är förbjudna i drygt 70 länder och i närmare tio av dessa kan dödsstraff utdömas. Även om läget långsamt blir bättre på många håll finns fortfarande mycket att arbeta med, och där kan bidra. Genom vår utrikes- och biståndspolitik kan spela en viktig roll för att stärka mänskliga rättigheter, frihet och demokrati. Ett exempel på hur våra värderingar i hbtq-frågor ger avtryck i politiken är hanteringen av biståndet. Under alliansregeringen anpassades biståndet till en rad länder för att ge starkare stöd och hjälp där dessa personer är särskilt utsatta. 2.5 Frihet i den digitala världen De senaste decenniernas tekniska utveckling, med internet och mobiltelefoni som centrala arenor för information, kommunikation och tankeutbyte, skapar förutsättningar för en frihetsrevolution. Framstegen inom dessa områden är enorma. Kapaciteten för internetanvändande i världen har mer än tredubblats och mobilabonnemangen har mångdubblats. Dessa media ger individen en frihet som totalitära stater och auktoritära regimer vill kväva av rädsla för att förlora sitt informationsövertag och sin makt. Vi måste därför se teknikens möjligheter som just ett verktyg för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Friheten på nätet måste säkras och detta arbete ska ingå som en naturlig del i den europeiska såväl som den internationella dialogen samt inom ramen för vårt utvecklingssamarbete. ska vara ledande förkämpe för friheten på nätet. Vi ska följa upp resolution 20/8 om principen om att samma rättigheter gäller online som offline. var initiativtagare till resolutionen och vi ska fortsätta vara dess främsta försvarare och vi ska hålla fast vid de principer som bör vägleda den internationella debatten om hur rättsstatens principer ska tillämpas online. Övervakning och tillgång till data är ibland ofrånkomligt för att bekämpa brott och skydda demokratins institutioner men syftet ska vara att värna friheten, den personliga integriteten och den enskildes rättigheter, inte att undergräva dessa värden. Vi vill se ett fritt, öppet och enat . Europasamarbetet har genom historien säkrat frihet, fred och demokrati i medlemsländerna och fortsätter att göra det för medlemmar och för blivande medlemmar. ska tillhöra kärnan i detta samarbete. Många gränsöverskridande frågor kan bara lösas genom Europasamarbetet. Vi moderater driver därför frågor som handlar om en mer ambitiös miljöpolitik, en ansvarsfull ekonomisk politik, krafttag mot internationell brottslighet, mindre byråkrati, ett gemensamt asylsystem och värnandet av frihet och demokrati i vår omvärld. är det viktigt att EU inte ges uppgifter som medlemsländerna bäst hanterar själva. Den så kallade subsidiaritetsprincipen som slår fast denna balans mellan EU och dess medlemsländer utgör grunden för vår syn på Europasamarbetet. EU är ett verktyg för att hantera många av våra framtidsutmaningar, men EU är också mer än så. Europasamarbetet är ett gemensamt värderingsbygge mot protektionism, nationalism och myter om självtillräcklighet. Det håller tillbaka och står emot de som vill slå ned frihet, demokratiska principer, mänskliga rättigheter och öppenhet såväl inom som utanför EU:s gränser. Det är i grunden dessa värderingar som binder oss samman och ger EU dess styrka. I kölvattnet av den djupa ekonomiska krisen håller ekonomisk styrka och inflytande i världen på att förändras och till del glida bort från . EU kommer sannolikt att fortsätta utvecklas positivt och välståndet öka, men inte i samma takt som till exempel och . Trots att EU har en stark attraktionskraft finns det en betydande risk att dess relativa inflytande kommer att minska. är det därför angeläget att EU:s medlemsländer inte bara för en ekonomisk politik som löser akuta problem utan som också långsiktigt främjar ökad konkurrenskraft och tillväxt. Hur väl EU återhämtar sig och vilka beslut medlemsländerna fattar för att öka konkurrenskraften kommer att påverka EU:s inflytande i världen . Arbetet med att förbättra den ekonomiska koordineringen inom EU måste fortsätta. Detta arbete ska präglas av öppenhet, insyn, uppföljning och möjlighet att utkräva ansvar. Men även arbetet med att fullfölja den inre marknaden för varor, tjänster, personer och kapital är centralt för att öka EU:s konkurrenskraft. Den inre marknaden, som omfattar 500 miljoner människor och 20 miljoner företag, lägger grunden för välstånd och ekonomisk utveckling inom EU. Vi arbetar för att stärka den fria rörligheten inom nya sektorer, minska regelbördan för företagande och reformera jordbrukspolitiken. EU:s medlemsländer måste också säkerställa att tillväxt- och sysselsättningsstrategin, 2020, förverkligas. Den handlar om att varje medlemsland måste vara berett att vidta nödvändiga reformer för att minska budgetunderskott och återupprätta sunda offentliga finanser. Men det handlar också om reformer av skattepolitik, bidragssystem och pensioner. Det är även angeläget att öka kvinnligt deltagande i arbetslivet. Det bedöms att EU:s bruttonationalprodukt (BNP) ökar med när kvinnors sysselsättningsgrad är lika stor som männens. EU måste bli öppnare för att möta framtidens utmaningar. Under det närmaste årtiondet kommer arbetskraftsutbudet att minska med närmare 60 miljoner människor inom EU på grund av befolkningsutvecklingen i medlemsländerna. För att möta det ökande arbetskraftsbehovet bör övriga medlemsländer följa exempel och öppna upp för legal arbetskraftsinvandring för de många människor som vill söka sig en bättre framtid. EU ska ge alla människor i behov av skydd möjlighet till asyl och genomföra inrättandet av ett gemensamt asylsystem. På samma sätt ska arbeta för frihandel och öppna marknader, och mot protektionism, både inom Europeiska unionen och gentemot andra länder. Nya vill ha ett EU som ser till migrationens positiva effekter och som är generöst i mottagandet av asylsökande. tillhör de länder som tar emot flest flyktingar. Vi verkar för att fler ska göra mer. 3.2 En större union med välmående grannar EU ska vara öppet för alla de europeiska länder som vill och förmår att leva upp till de krav som medlemskapet ställer. Skulle EU stänga dörren till dessa länder riskerar vi att få en ekonomisk nedgång och en destabiliserande utveckling i . Det gäller med stor tydlighet i sydöstra där närmare 100 miljoner människor i och i länderna på västra knackar på EU:s dörr. Vägen till medlemskap är ofta krävande och komplicerad. Men det är just uppfyllandet av EU:s medlemskriterier som i grunden ger medlemskapet dess stora värde då det skapar förutsättningar för att bli en del av en gemenskap av fria samhällen och konkurrenskraftiga ekonomier. Genom det östliga partnerskapet förstärks EU:s samarbete med de sex grannländerna i och . Dessa länders möjlighet att utvecklas till vitala demokratier och marknadsekonomier samt själva göra sina utrikespolitiska vägval är centralt för ett säkert och stabilt . Partnerskapet uppmuntrar och stödjer dem i genomförandet av nödvändiga reformer i denna riktning. För att partnerskapet ska få reell genomslagskraft krävs det dock att EU klart och tydligt deklarerar att även dessa länder ska få bli medlemmar i om de så önskar och förmår. För oss är det östliga partnerskapet en logisk fortsättning på vårt historiskt starka stöd för EU-utvidgning och spridning av EU:s värden, standarder och arbetssätt till hela den europeiska kontinenten. Östliga partnerskapet har funnits . Vi har lagt grunden för en allt närmare relation med , och , genom att slutföra förhandlingar om associerings- och frihandelsavtal och etablera dialoger som syftar till viseringsfrihet. De kommer successivt att leda till att länderna integreras i EU:s inre marknad, vilket öppnar enorma ekonomiska möjligheter. som partnerskapet på vissa områden överträffat förväntningarna finns det bakslag och stora utmaningar. I och är reformerna få, och drog sig tillbaka från sitt framförhandlade avtal. Även i de tre föregångsländerna finns det fortsatta problem med skyddet av mänskliga rättigheter, korruption, alltför nära kontakter mellan ekonomi och politik. Den starka ryska reaktionen mot partnerskapet har eskalerat och satt partnerländerna – inte minst – under hård press. behöver därför stärka ansträngningar över hela regionen, och det var i det syftet som alliansregeringen beslutade att anta en sjuårig biståndsstrategi för östliga partnerskapet, västra och för perioden –2020. Nästa stora hållpunkt är toppmötet i där ska vara ledande i att ta nya steg i relationerna med partnerländerna. En framgångsrik grannskapspolitik är av avgörande betydelse för EU:s trovärdighet och effektivitet som global aktör. Den kan även spela en viktig roll för att skapa starkare politiska och ekonomiska band till de länder i EU:s närhet som inte vill eller kan bli medlemmar av EU. Men då måste den bli ett tydligare stöd för demokrati, mänskliga rättigheter och öppna ekonomier. I grunden handlar det om att EU ska stå för en värdedriven utrikespolitik för att bättre kunna verka för en demokratisk utveckling framförallt i och . Det handlar om att inspirera och stödja länder som står vid historiska vägskäl och vars val kommer att ha betydande återverkningar på utveckling. Utmaningarna i denna del av världen är enorma när det kommer till behovet av ekonomiska och politiska reformer och det kommer att krävas stort tålamod och uthållighet. Men möjligheterna är ännu större. 3.3 EU:s röst i världen Vi vill se ett EU som är en stark kraft för demokrati, mänskliga rättigheter, frihandel och hållbar utveckling i världen. Men trots att EU har många viktiga utrikespolitiska instrument som ger inflytande är samarbetet inte tillräckligt starkt, samstämmigt och effektivt för att EU ska kunna spela sin fulla roll på den internationella arenan. Vi vill se en förstärkt utrikespolitik som tar sin utgångspunkt i det gemensamma europeiska intresset. En stärkt gemensam politik kräver kompetens, kunnande och ett stärkt förtroende för EU:s institutioner. Alternativet till ett starkt EU är ett splittrat styrt av stormakter. EU förenas av en djup värdegemenskap och starka handelspolitiska band med . Den transatlantiska länken, som binder parterna samman, är den viktigaste kraften för demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi i den internationella politiken. måste, liksom , hantera betydande ekonomiska utmaningar, vilket sannolikt kommer att begränsa landets utrikespolitiska handlingsfrihet . I ljuset av detta och de politiska och ekonomiska förändringarna i världen är det viktigare än någonsin att EU och fördjupar sitt samarbete och agerar tillsammans på den internationella arenan. EU och bör bland annat upprätta ett gemensamt frihandelsavtal och arbeta för att reformera de internationella institutionerna, verka för hållbar energiproduktion samt hindra spridningen av massförstörelsevapen. Transatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP, kommer att skapa världens största regionala frihandelsområde. Målet är att få bort handelshinder för den transatlantiska handeln.