ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021188 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadspolitik. För Socialdemokraterna är bostaden en social rättighet. Alla ska ha möjlighet att leva i en bra bostad till rimlig kostnad. Alla bostadsområden ska vara attraktiva att bo i. Bostadspolitiken är därför grundläggande för att utjämna klyftor och skapa fler jobb. Trots en stor bostadsbrist i landet har bostadsbyggandet kraftigt minskat . Särskilt yngre hushåll och studerande har svårt att hitta en bostad i tillväxtregionerna som , där arbetskraften är efterfrågad. För att stimulera nyproduktion borde investeringsstöd införas för byggande av studentbostäder och smålägenheter. För att snabba på handläggningen av planprocessen borde förändras. Dessa åtgärder skulle gynna framför allt unga och göra det möjligt för dem att skaffa sin första bostad. En fungerande bostadsmarknad har stor betydelse för ekonomin, för fler jobb och för rörligheten på arbetsmarknaden. En bristande bostadspolitik hindrar människor att flytta för att pröva ett nytt arbete eller påbörja en utbildning. Bostadspolitiken ska också bidra aktivt till klimatomställningen. Ett verksamt sätt att åstadkomma detta vore att inrätta ett miljöprogram för miljonprogrammet, med kreditgarantier för renovering av hyresfastigheter från rekordåren. Så många som omkring 650 000 lägenheter i miljonprogrammen är i behov av renovering. Där skulle investeringar i upprustning vara samhällsekonomiskt lönsamma. De allmännyttiga bostadsbolagen är ett av de viktigaste verktygen för att klara efterfrågan på bostäder. Därför är det viktigt att värna och utveckla allmännyttan för att bättre kunna möta boendes, bostadssökandes och samhällets krav. Människors möjlighet att själva välja hur de vill bo ska stärkas. Bostadspolitiken är därför också viktig för att aktivt bekämpa klyftor och segregation. behöver fler bostadsområden med blandade boende- och upplåtelseformer. Därför är det viktigt att alla nivåer i samhället gemensamt strävar efter en sådan utveckling.
mot · H2021189 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna att begränsa eventuella försök med e-val till kontrollerade miljöer. föreslog att det till valet ska vara möjligt att e-rösta i . menar i sitt uttalande att e-röstning ska kunna ske över internet, oavsett plats. Att testa e-val i en kontrollerad miljö i vallokalerna hade varit det naturliga. Att däremot e-rösta från valfri dator, från en så kallad okontrollerad miljö, medför två stora problem. Det första är att valhemligheten kommer i kläm. I en vallokal måste man stå ensam bakom ett bås för att få rösta. På det sättet upprätthålls valhemligheten. På vilket sätt garanteras att ingen står bredvid den som lägger sin röst via internet och påverkar hur denne ska rösta? Det andra problemet är att systemet kommer att bli komplext. För att säkerställa säkerheten vid e-val i okontrollerade miljöer kommer det att behövas avancerad programvara för säkerhet och identifikation. I jämförelse är dagens system väldigt enkla att förstå. Dom buggar som finns i systemet kommer att kunna hittas och utnyttjas av illasinnade individer. Problemet är bara det att det inte är säkert att administratörerna hittar buggarna och/eller ser vad som händer. Rösterna kan alltså manipuleras utan vetskap från någon. Om vi trots riskerna väljer ett e-valssystem som ska gå att använda i okontrollerade miljöer, bör det kunna kontrolleras av vem som helst, vilket löses bäst genom att hela systemet släpps som öppen källkod. i (S)
mot · H2021190 · 2014-11-07 00:00:00 — Ett föräldralyft för skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett särskilt föräldralyft för skolan genom att regeringen initierar en dialog med folkbildningens aktörer för att utröna vilka förutsättningar och möjligheter det finns att genom lokala folkbildningsaktiviteter fokusera på föräldrars viktiga roll i skolans arbete. Ett väl fungerande samarbete mellan skola och hem är viktigt för att stötta och förbättra elevers resultat. Det är särskilt viktigt för elever vars föräldrar har en kortare egen skolgång. Många föräldrar efterfrågar också en ökad kunskap om hur skolan fungerar och om hur de på bästa sätt kan stödja sina barn i skolarbetet. Matematik är ett skolämne som många föräldrar upplever vara svårt att ge stöd i, eftersom man inte själv känner sig bekväm med den moderna skolmatematiken. Moderna språk samt fysik och kemi kan också vara sådana ämnen. Överhuvudtaget är det viktigt med föräldrarnas engagemang vid läxläsning. Därför behöver samarbetet mellan skola och hem utvecklas. Härvidlag kan staten ge incitament i syfte att stödja föräldrarnas roll vid läxläsning. Ett utvecklat samarbete mellan folkbildningens aktörer och skolornas huvudmän skulle kunna vara ett sådant exempel på en innovativ åtgärd. Folkbildningens aktörer skulle kunna spela en viktig roll, särskilt studieförbunden som kan mobilisera och nå ut till många föräldrar i hela landet. En samverkan mellan folkbildningen och skolors huvudmän skulle kunna lämna ett värdefullt bidrag till att öka svenska skolelevers kunskapsresultat. Självklart ska folkbildningen vara fri och obunden. Det hindrar dock inte att folkbildningen kan ha en nära och god dialog med offentliga myndigheter, ideella organisationer och näringsliv. Svensk folkbildning kan i samverkan med lokala skolor göra betydelsefulla insatser för att motverka sjunkande kunskapsresultat. Staten, lokala skolor och folkbildningens aktörer skulle tillsammans kunna anta utmaningen att dels ge föräldrar bättre förutsättningar att hjälpa sina barn med läxläsning, dels öka föräldrarnas egna kunskaper i skolämnen och om skolan. Detta skulle kunna ske genom ett särskilt föräldralyft för skolan. Regeringen bör därför ta initiativ till en dialog med berörda aktörer i syfte att utröna vilka förutsättningar och möjligheter det finns för att exempelvis genom studiecirkelverksamhet fokusera föräldrars viktiga roll i skolans arbete.
mot · H2021191 · 2014-11-07 00:00:00 — Förändrade regler vid adoption tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändrade regler vid adoption. Förändringar i människors livsstil med längre studier och senare insteg på arbetsmarknaden försenar också familjebildning. Högre ålder leder ofta till svårigheter att få biologiska barn och önskan att adoptera ett barn istället. Det finns ingen övre åldersgräns i lag, men enligt gällande praxis medges inte adoption om en av parterna har fyllt . Undantag i regeln kan göras om det finns särskilda skäl eller vid nationella adoptioner. Dessa handlar om styvbarnsadoptioner eller om familjehemsplaceringar, där barnet och sökanden redan har en nära kontakt med varandra. Därutöver har olika länder bestämmelser om ålder vid internationella adoptioner. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en allmän översyn av de centrala bestämmelser som rör adoption, bland annat i syfte att stärka barnperspektivet. överlämnade adoptionsutredningen betänkandet Modernare adoptionsregler (SOU 2009:61) till regeringen. Utredningen föreslår bland annat att det i socialtjänstlagen införs en övre åldersgräns för den som vill adoptera ett barn utomlands. Den sökande ska enligt förslaget inte ha fyllt , men undantag från regeln kan göras om barnet har en personlig anknytning till sökanden eller det finns andra särskilda skäl. Någon liknande åldersgräns bör enligt utredningens uppfattning inte införas vid nationella adoptioner som regleras i . Att det inte föreslås någon uttrycklig övre åldersgräns innebär dock, enligt utredaren, inte att frågan om sökandens ålder saknar betydelse, utan att det är viktigt att sökandens ålder vägs in i den helhetsbedömning av barnets bästa som alltid ska göras. Bedömningen bör i praktiken göras utifrån samma utgångspunkter som vid internationell adoption. Regeringen har inte gått vidare med utredningens förslag, utan ärendet bereds inom . Enligt vår mening är föräldrars lämplighet i en samlad bedömning viktigare vid en adoption än åldern. För detta talar också det faktum att det är vanligt med barnfamiljer där det finns en stor åldersskillnad mellan partner. Därför borde nuvarande praxis på maximalt för att få adoptera upphävas.
mot · H2021193 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att öka alla barns tillgänglighet till kulturupplevelser och deltagande i kulturverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja kulturverksamhet på teckenspråk. Fler barn måste kunna ta del av kulturen på sina egna villkor. begränsar avgifter många barns möjlighet att kunna ta del av kulturskolors utbud. För andra barn är det just brist på den fysiska tillgängligheten som gör att man inte kan ta del av kultur som många andra. Och när det gäller barn som är teckenspråkiga, döva och/eller med hörselnedsättning, så skapas allt för sällan möjlighet att få ta del av kultur eller själva delta i kulturskapande på sitt eget språk. Kulturupplevelser och deltagande i kulturverksamhet betraktas ibland som en sorts lyxvara som vi kan unna oss när vi uppnått tillräcklig materiell lycka – detta trots att kultur är något som vi alla behöver för att leva ett rikt liv i en mycket vidare mening än just ekonomisk eller materiell rikedom. I ett väl utvecklat och demokratiskt samhälle är det viktigt att stödja barns och ungdomars möjlighet att ta del av och uppleva konstverk, att gå på konsert, uppleva en teaterföreställning, att aktivt förkovra sig i musik eller annan del av kulturen. Det som begränsar tillgången till kulturupplevelser är ofta familjens inkomst, sociala faktorer och inte sällan en funktionsnedsättning. För att alla barn, inte bara några, ska få möjlighet att ta aktiv del av kulturaktiviteter bör det säkerställas att hinder på grund av funktionsnedsättning, ekonomiska eller sociala faktorer undanröjs. Att kunna vara en del i ett demokratiskt samhälle innebär att man också kan utöva och ta del av kulturen utifrån sina egna förutsättningar. Genom kulturen berikas och utvecklas våra språk, oavsett om vi pratar svenska eller det svenska teckenspråket. Många av dagens vuxna teckenspråkiga har haft liten eller ingen tillgång till kulturverksamhet på sitt språk under sin uppväxt. WeSign, med ABF som huvudman, har –2014 visat på hur kultur av, för och med teckenspråkiga kan bedrivas – en erfarenhet som exempelvis skulle kunna ta lärdom av för att i sin tur kunna stödja utvecklingen av kultur av, med och för personer som är teckenspråkiga. Att se varje enskild människa som en framtida kulturdeltagare/kulturskapare skulle innebära ett större fokus på tillväxt som inte nödvändigtvis är ekonomisk eller materiell.
mot · H2021194 · 2014-11-07 00:00:00 — Trollhättepaketet och en utbyggnad av infrastrukturen genom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att genomföra samtliga delar av Trollhättepaketet när det gäller infrastrukturen och en utbyggnad av och järnvägen –genom . är landets viktigaste industriregion och helt dominerande när det gäller fordonsindustrin. Infrastrukturfrågorna är centrala för ett effektivt transportsystem och en konkurrenskraftig industri. Krisen inom fordonsindustrin lyfte fram brister som med begränsade insatser kan åtgärdas. har en av landets högsta arbetslöshetssiffror och i har befolkningen minskat beroende på industrinedläggningar. För att vända denna trend är infrastruktursatsningar en del. Det är därför så viktigt att skapa större arbetsmarknadsregioner som ger befolkningen möjlighet att pendla över långa avstånd. Företag är beroende av effektiva varutransporter som också är miljövänliga. Det är mycket märkligt att en utbyggnad i miljardklassen har gjorts av och järnvägen som ingått i Trollhättepaketet men att det undantas två sträckningar. Det handlar om med en kostnad på ca och genomfart med en kostnad på ca . Effekterna av att bygga ut alla delar av Trollhättepaketet är samhällsekonomiskt mycket betydelsefulla eftersom de innebär att avkastningen av tidigare gjorda investeringar ökar. För att och ska kunna fortsätta att erbjuda en internationellt konkurrenskraftig miljö är det av yttersta vikt att samtliga delar i Trollhättepaketet genomförs. Utbyggnaden av måste fortsätta med en utbyggnad av delen genom från till och en fortsättning på utbyggnaden av dubbelspår på järnvägen –måste till. Väl fungerande infrastruktur är avgörande för såväl företag som boende.
mot · H2021195 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av tandvårdsstödet. Den som behöver besöka en tandläkare måste kunna göra det, även om man har en låg inkomst. Så är det inte . granskning av tandvårdsstödet, som infördes av den borgerliga regeringen, är mycket nedslående. Det nuvarande tandvårdsstödet fungerar dåligt. Det är till och med fler personer med tandvårdsbehov som inte besöker tandläkaren än före reformen. Nästan ingen som besöker tandvården har sett några förbättringar trots att flera miljarder satsats i reformen. Det är hög tid att tandvårdsstödets utformning ses över. Detta är också något som föreslagit. Tandvårdsstödet för vuxna består av ett högkostnadsskydd och ett litet tandvårdsbidrag. Högkostnadsskyddet innebär i korthet att patienten betalar alla kostnader själv . Därefter betalar man av kostnaderna mellan och . Därefter betalar patienten på kostnader . Tandvårdsbidraget, som ska uppmuntra till besök hos tandläkaren, är för personer i åldern 30–. Är man eller är bidraget . Statens tandvårdspengar går inte åt, då många människor med låga inkomster och normala tandvårdsbehov uppenbart anser att det är för dyrt att gå till tandläkare. måste hela konstruktionen av tandvårdsstödet ses över. Statens pengar ska användas för att göra det möjligt för alla att besöka tandläkare vid behov, oavsett inkomst. Regeringen bör därför skyndsamt se över hur resurserna i tandvårdsstödet kan användas på ett mer effektivt sätt.
mot · H2021196 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökat bostadsbyggande. Bostadsbristen riskerar att hämma tillväxten i landet, minska rörligheten och försvåra matchningen på arbetsmarknaden. Den hindrar unga att flytta till sin studieort eller skaffa sin första egna bostad och äldre att hitta en bostadslösning som passar de förändrade behoven. Den försvårar för nyanlända invandrare att etablera sig i det svenska samhället och skapar segregerade bostadsområden. Bostadssituationen i landet är mycket besvärlig. Ett allt för lågt byggande har lett till att bostadspriserna på villor och bostadsrätter har mycket höga nivåer och är oåtkomliga för många. Hyresrätter är det mycket stor brist på, dels på grund av det ringa byggandet, dels på grund av att kommunala hyreslägenheter ombildas till bostadsrätter. har haft en stark befolkningstillväxt . Den för länet positiva utvecklingen och befolkningsökningen har dock inte kunnat mötas av ett tillräckligt bostadsbyggande. är det därför brist på bostäder i centralorterna i länets samtliga kustkommuner. Det är framför allt brist på mindre hyreslägenheter och bristen på bostäder drabbar ungdomarna hårt. Den rådande bristen på framför allt hyreslägenheter begränsar rörligheten på arbetsmarknaden och utgör hinder för möjligheterna att flytta inom landet av arbetsmarknadsskäl. Den försvårar även möjligheterna för ungdomar att flytta hemifrån och att komma in på den ordinarie bostadsmarknaden och att kunna bo kvar i sin hemkommun. Sker det inte en väsentlig ökning av byggandet av hyresrätter kommer bristen på hyresbostäder att ytterligare försvåra rekryteringen av arbetskraft i tillväxtlän, men också inverka negativt på hela landets fortsatta utveckling. Det är nödvändigt att åtgärder vidtas så att det åter blir möjligt för dem som inte får eller kan låna en miljon på banken att ha en egen bostad. Därför är det viktigt att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder för att öka byggandet av bostäder.
mot · H2021197 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vuxenutbildning. Det är många människor i vårt land som inte har tagit gymnasieexamen eller läst vidare vid högskola och det finns olika anledningar till detta. Många börjar arbeta direkt efter , medan andra avbryter sina gymnasiestudier. De har först vid vuxen ålder känt behovet av att läsa vidare. Det är då viktigt att det finns möjlighet till lärande även när man arbetat . Vuxenutbildning är ett mycket bra sätt att låta människor växa, både för sin egen skull och för samhällets utveckling. Även för dem som redan har studerat och har en examen ställer dagens arbetsliv krav på vidareutbildning. I en globaliserad värld med hårdnande konkurrens krävs att vi ger även dessa personer möjlighet till kompetensutveckling. Arbetslivet förändras ständigt, och det som man lärde sig räcker inte nödvändigtvis . Därför måste alla få möjlighet att öka sina kunskaper och ska kompetens senare i livet. Ett livslångt lärande måste vara en rättighet. Minskade medel till vuxenutbildningen innebär att människor stoppas i sin utveckling och att man skapar återvändsgränder. Det svenska utbildningsväsendet är i grunden bra, men det måste även i fortsättningen vara till för alla, inte bara för dem som har tillräckligt god ekonomi för att själva kunna bekosta sina studier i vuxen ålder. är det stora problemet på arbetsmarknaden att arbetskraften inte har den kompetens som efterfrågas. Därför är kunskapslyft en av de viktigaste insatserna vi kan göra för att både förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och stärka enskilda arbetssökande. Kompetensutveckling, utbildning och fortbildning behövs både för arbetslösa och för dem i jobb. Utbildning är grunden till hela vår svenska arbetsmarknad. Vi genomgår en förändring av arbetsmarknaden där tjänster får en allt större betydelse och större krav ställs på arbetstagarnas kompetens. Att få studera som vuxen innebär att man har ett helt annan fokus, och kanske ett annat mål, än vad man hade som ung. Att kunna fortbilda sig inom sitt eget yrke eller att byta bana mitt i livet är något som samhället måste bejaka.
mot · H2021198 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafiksäkerhet och kontroller. Nollvisionen är grunden för trafiksäkerhetsarbetet i . Nollvisionen är bilden av en framtid där människor inte dödas eller skadas för livet i vägtrafiken. Beslutet om att arbeta efter nollvisionen har lett till förändringar i trafiksäkerhetspolitiken och i sättet att arbeta med trafiksäkerhet. beslutade om ett nytt etappmål för trafiksäkerheten på de svenska vägarna. Det innebär att antalet trafikdödade inte får vara fler än 220 personer. Etappmålet innebär en halvering av antalet dödade i trafiken . Antalet allvarligt skadade i trafiken ska minska med en fjärdedel . Trafiksäkerhetsarbetet har förbättrats av dessa mål och den långsiktiga trenden är att allt färre skadas och dödas i trafiken, men är det alldeles för många som får sätta livet till. Trafikmiljön blir tuffare som går. har många allvarliga olyckor skett där tunga fordon varit inblandade. Trafikolyckor med tunga fordon får ofta stora konsekvenser. När avstånden kortas till framförvarande bil och olyckan är framme kan det bli svåra konsekvenser för alla inblandade. Att ligga för nära framförvarande bil är ett farligt beteende som trafikpolisen bör övervaka mer. Kontroller av lastbilschaufförernas körtider bör också ökas. Polisen och bör därför i sitt trafiksäkerhetsarbete arbeta mer med kontroller och arbeta förebyggande med att tunga fordon ska hålla avståndet till framförvarande bil.
mot · H2021199 · 2014-11-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av bra telekommunikationer i hela landet. upplever många människor avbrutna samtal, förlorad täckning och andra problem i mobilnätet. Det är dags att staten agerar för att alla människor ska få ta del av den nya tekniken och möjligheterna att vara uppkopplad när och var man vill. Staten skall inte ta över marknadens ansvar, men kan kräva bättre täckning och skapa incitament för utbyggnad. Staten bör utreda om aktörer kan använda konkurrenternas nät när det är bättre mot en mindre avgift – detta för att skapa en bättre mobiltäckning i hela landet. För att ska kunna utvecklas och befolkningen ska kunna bo kvar på landsbygden måste det finnas ett fungerande telenät. Då behövs kompletteringar av fast och mobilt nät. I vissa fall behövs rejäla investeringar. Regeringen bör ha en plan för hur bredbandsutbyggnaden ska ske i hela landet. Trots en snabb utbyggnad, täckningskrav och större möjligheter med mobiltelefoner upplever många människor en försämring. Några klagomål som framförts är att det är svårt att ringa, surfa eller skicka sms. En snabb tillväxt av uppkopplade telefoner leder till kapacitetsbrist i tätbefolkade områden och i gles- och landsbygd där få bor är näten inte tillräckligt utbyggda. Det innebär att det finns ett stort växande missnöje med mobiltelefoni både i städer och på landet. Operatörerna klarar inte av att leverera kapaciteten till alla de tjänster som människor vill utnyttja. Kunderna upplever att de inte kan komma in på Facebook eller lyssna på Spotify och blir då missnöjda. som efterfrågan på smarta telefoner bara ökar finns det inget krav på att telefonen ska klara av en viss uppgift eller hur långt ifrån en basstation en telefon ska klara av att ta emot och skicka. Problemet är alltså dels inte tillräckligt utbyggda nät, dels kapacitetsproblem. Staten måste höja kraven på mobilnäten.