mot · H102XS3004 · 2014-05-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2013/14:100 ekonomiska vårproposition 201314S3004 med anledning av ekonomiska vårproposition beslutar riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. Världsekonomin drar ur lågkonjunkturen8 Svensk ekonomi utvecklas starkare14 men arbetslösheten har bitit sig fast15 och rekryteringsgapet har vidgats21 Kunskapsresultaten i skolan sjunker27 Färre får chansen att läsa vidare31 Sjukvården och omsorgen håller inte vad den lovar32 Andra insatser hade krävts34 Regeringen ryter mot de svenska budgetreglerna37 En mer aktiv finanspolitik43 INRIKTNING FÖR DE KOMMANDE ÅREN47 Så når vi lägst arbetslöshet i EU år 202047 Vi ska vända utvecklingen i skolan66 Utveckla den svenska modellen73 Investera i mindre klasser redan i höst84 Inför Utbildningskontraktet redan i år84 Obligatorisk sommarskola och möjlighet till sommarjobb85 Stärk läsutvecklingen genom folkbildning86 Stärk matchningen – investera i bristyrkesutbildning87 Utbilda fler barnmorskor – redan i höst88 Ökad övningsverksamhet och stärkt materielförsörjning89 APPENDIX 1 – ALTERNATIV VÅRÄNDRINGSBUDGET, REFORMER OCH FINANSIERING91 står inför ett vägval. Den borgerliga regeringen har i två val lovat att ta sig an samhällsproblemen, men kommer att lämna efter sig ett tydligt eftermäle: Arbetslösheten steg. Överskott vändes till underskott. Samma riktning anges framåt: Unga ska fortsätta att vara i arbetslöshet och Fas 3. Vinstjakten och privatiseringarna i välfärden ska fortsätta. Den enda diskussion som regeringen tycks föra är om längden på pausen innan även skattesänkarpolitiken ska fortsätta. Socialdemokraterna står för en annan väg. är fortfarande ett land att vara stolt över. Men ska vi skapa en trygg framtid för dig och din familj behöver vi investera i det som gör starkt – inte försvaga det. Därför sätter vi ett mål främst: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Alla som kan arbeta ska arbeta. Vi accepterar inget annat. Det är ett hårt mål, men det är ett mål vi ska nå. Ingen människa ska berövas möjligheten att forma sitt eget liv. Ingen ung ska vara utan jobb. Då kan vi inte fortsätta på regeringens linje. Sänkta skatter, pressade löner och subventioner av inhemska branscher kommer aldrig att ge EU:s lägsta arbetslöshet. Det har bara gjort att faller i internationella jämförelser för konkurrenskraft och innovationsförmåga, och att vi tappar det som har gjort unikt och till ett land som väckt förundran i världen. Istället för skattesänkningar behöver vi investera: I bostäder, infrastruktur, forskning och den miljöteknik som behöver och som världen efterfrågar. Istället för att peka ut företag som särintressen behöver vi skapa efterfrågan på arbetskraft, genom näringspolitisk samverkan som röjer ny väg för innovationsutveckling och export till globala marknader. Och istället för att låsa in människor i Fas 3 och passiva åtgärder behöver vi utbilda, så att varje ung har en gymnasieexamen, och att alla står redo att ta de jobb som växer fram. Det vägvalet måste göra. – och med resurser från fler i arbete – ska vi vända resultaten i den svenska skolan. Med vår skolpolitik skulle den pojke eller flicka som börjar lågstadiet få gå i en mindre klass, stärkta lärare, och tidiga insatser så fort hon skulle behöva det. Hon kommer att kunna nå kunskapsmålen i en jämlik skola utan vinstjakt, som ger alla barn större möjlighet att nå det liv de önskar. Med fler i arbete kan vi också skapa en välfärd som blir en orubblig grundstomme för din frihet. Som inte bara gör att du lever väl, utan också vågar och vill gå nya vägar i livet. Där personalen slipper gå på knäna, där proffsen får vara proffs och inte styrs av påhittade marknadssystem och detaljreglering utan deras eget yrkeskunnande. Där människovärdet alltid väljs framför vinstintresset. Där du känner att tryggheten finns där om du blir sjuk eller gammal. Det är dags för att välja väg. Vår väg är tydlig: Arbetslösheten ska bekämpas. Under vår ledning kommer mindre klasser och fungerande vård att gå före fler skattesänkningar, oavsett om de ska genomföras 2015 eller 2017. I denna vårmotion lyfter vi fram ett antal förslag som vi vill genomföra under nästa mandatperiod. Vi presenterar också viktiga finansieringsförslag för den kommande mandatperioden. Slutligen beskriver vi den politik som vi skulle ha fört . Så når vi lägst arbetslöshet i EU Vi ska nå vårt mål om lägst arbetslöshet i EU 2020. Ordning och reda i statsfinanserna är grunden för vår sysselsättningspolitik. Vi kommer att investera i en aktiv näringspolitik som ökar efterfrågan på arbetskraft. Vi kommer att investera i utbildning för att företag ska kunna växa med rätt kompetens, och vi kommer att genomföra nödvändiga investeringar i infrastruktur, nya bostäder och klimatinsatser. Öka efterfrågan på arbetskraft. Vi vill bana väg för fler nya jobb genom att förbättra förutsättningarna för innovation och tillväxt. Vi vill stärka de små och medelstora företagens möjligheter att växa genom att låta staten ta över ansvaret för den andra sjuklöneveckan och genom att pröva nya lösningar för att stärka kapitalförsörjningen i dessa företag. En stark export är avgörande för att skapa fler jobb och högre tillväxt. Vi vill utveckla en ny modell för svenskt exportfrämjande, där större hänsyn tas till de små och medelstora företagens behov. behöver en nyindustrialiseringsstrategi. Många företag tar hem sin produktion från andra marknader, för att få större närhet till forskning och utveckling och ledningsfunktioner. Andra länder arbetar aktivt med att understödja en sådan utveckling. Här bör insatser intensifieras. För att stärka efterfrågan på arbetskraft i hela landet krävs också en modern och aktiv regional tillväxtpolitik som sätter jobben i centrum. Investera i rätt kompetens. behöver ett kunskapslyft. Gymnasieutbildning har blivit en vattendelare på svensk arbetsmarknad. krävs investeringar för att fler ska avsluta gymnasiet och hitta ett jobb. Unga arbetslösa som inte har avslutat gymnasiet ska utbilda sig för att få ersättning. Socialdemokraterna kommer att införa en 90-dagarsgaranti. Senast ska en ung arbetslös ha utbildning, jobb eller praktik. Investera för fler jobb. Det byggs alldeles för lite i , som befolkningen ökar kraftigt. Det finns ett tydligt samband mellan en väl fungerande bostadsmarknad och ekonomins funktionssätt. Regeringen valde höstas att dela ut till de kommuner, främst moderatstyrda, som har det allra bäst ställt. Vi vill rikta om de pengarna till att stimulera tillväxt och byggande. ska bibehålla sin position som världsledande inom miljöteknik. Det kräver mer investeringar i demonstationsarenor och pilotanläggningar för innovationer inom transporter, samhällsbyggnad, energieffektivisering. Vi ska vända utvecklingen i skolan För att vända utvecklingen i skolan finns inga genvägar. Det krävs bättre undervisning för att våra unga ska lära sig mer. har Socialdemokraterna lagt fram effektiva förslag för att vända utvecklingen. Fokus har legat på tidiga insatser med mindre klasser, fler speciallärare och specialpedagoger samt att lyfta läraryrket. har regeringen anslutit sig till den socialdemokratiska linjen. Med utgångspunkt från förslagen i vårpropositionen kommer socialdemokraterna att ta fortsatta initiativ. För det första tycker vi inte att eleverna i skolan ska fortsätta vänta – vi föreslår mindre klasser . Vi står också för en jämlik skola utan vinstjakt. Vi ska stärka sjukvården Svensk hälso- och sjukvård rankas högt i internationella jämförelser, men vi nås allt oftare av rapporter om att utvecklingen går åt fel håll. Allt fler blir äldre och kraven på en bättre sjukvård ökar. Vi behöver ge svensk sjukvård ökade resurser för att den ska klara av att hålla god kvalitet nu och . Det går före stora skattesänkningar. Onödig administration ska inte stå i vägen för tid för patienterna. Gräddfiler för privatbetalande patienter ska inte vara tillåtet i den offentligt finansierade vården. Vi ska utveckla den svenska modellen Den generella välfärden är en grundläggande del av den svenska modellen. Idén är att allas framgång är framgång. Välfärdspolitik handlar om att öka människans makt över sitt eget liv. Vi ska se till att vi har väl fungerande försäkringar vid arbetslöshet och sjukdom. Vi anser att pension ska beskattas som lön. Vårt mål är att skatteklyftan ska slutas, och föreslår att skatten för pensionärer ska sänkas . Redan den socialdemokratiske socialministern visste att varje skattekrona som inte används effektivt är en stöld från folket. Det är fortfarande Socialdemokraternas inriktning. Tilliten till våra myndigheter är hög. Men det saknas inte möjligheter att förbättra våra gemensamma verksamheter ytterligare. Arbetet med att modernisera och effektivisera den offentliga sektorn för att ge bättre service åt medborgarna till en lägre kostnad måste alltid vara högt prioriterat. Eftersom regeringen lånat till vidlyftiga skattesänkningar kommer våra förslag för fler jobb, bättre skola och välfärd att kräva finansiering. Vi redovisar våra finansieringsförslag för . Ineffektiva nedsättningar – av arbetsgivaravgifter för unga som redan har ett jobb och av krogmoms – ska avskaffas. ska ha rättvisa skatter, och ta ut punktskatter på miljön. Därutöver ställer vi oss bakom regeringens finansieringsförslag i vårpropositionen - med tre undantag: Snus ska inte straffbeskattas. Landsbygdens banker och försäkringsbolag ska inte missgynnas. Och vi ska inte spara på försvaret. Vi presenterar en alternativ vårändringsbudget, som återger vilka förslag vi skulle ha lagt fram om vi hade suttit i regeringsställning. Regeringen har haft goda möjligheter att föreslå nya insatser för fler jobb och bättre skola redan här och – men har missat chansen att ta initiativ för en bättre utveckling i . Investera i mindre klasser Vi avsätter redan i vårändringsbudgeten resurser för att minska klasstorleken i förskolleklass och årskurs 1-3. Alla skolor kommer inte att hinna genomföra reformen . Det tar tid att hitta rätt personal och att anpassa lokaler. Men med vårt för slag är det inte resurserna som sätter gränsen för mindre klasser . Svensk arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning. Utbildningskontraktet innebär att ungdomar som blir arbetslösa anvisas en individuellt utformad plan, där studier kan kombineras med praktik eller arbete, som leder fram till gymnasieexamen. Utbildning är ett krav för att få ekonomiskt stöd från samhället. Som ett första steg i 90-dagarsgarantin föreslår socialdemokraterna att utbildningskontraktet införs . Obligatorisk sommarskola och möjlighet till sommarjobb De elever som lämnar eller riskerar att lämna utan fullständiga betyg ska ägna en del av sommarlovet åt att lära sig det man inte lärt sig . Här och är det viktigaste att de elever som går ut nionde klass utan behörighet kompletterar sina betyg. De som studerar bör ges möjlighet att kombinera studierna med sommarjobb. Stärk matchningen – investera i bristyrkesutbildning Matchningen på arbetsmarknaden fungerar inte tillräckligt bra. När konjunkturen nu tar fart ökar antalet lediga jobb. Redan nu rapporterar näringslivet om svårigheter att hitta rätt kompetens. De lediga jobben riskerar att inte tillsättas i tillräckligt hög takt, för att matchningen fungerar otillfredsställande. Därför vill vi investera i bristyrkesutbildning . Utbilda fler barnmorskor – Bristen på personal är svår inom förlossningsvården. Den höga arbetsbelastningen kan få allvarliga konsekvenser för vårdkvaliteten. Många barnmorskor vittnar om en utsatt arbetssituation. En så livsavgörande händelse som en förlossning ska ske under trygga omständigheter. måste komma tillrätta med bristen på barnmorskor. Vi vill investera i fler utbildningsplatser . Bättre kontinuitet i äldreomsorgen För äldre som har hemtjänst är kontinuiteten av avgörande betydelse. Äldre kan träffa mer än 20 olika anställda från . Även om personalen är kvalificerad innebär ständigt nya ansikten en otrygghet. Vi föreslår en stimulans till kommuner som genomför kvalitetsprogram för bättre kontinuitet i äldreomsorgen . Ökad övningsverksamhet och stärkt materielförsörjning för försvaret står inför en nedtrappning i flera av de internationella operationer vi deltar i. Kosovomissionen avvecklas och engagemanget i trappas ned. Vi föreslår att resurser förs från internationella insatser till ökad övningsverksamhet och till anskaffning av behövlig materiel. Finansiering i den alternativa Vårändringsbudgeten Vi finansierar förslagen i vår alternativa vårändringsbudget genom att omfördela medel som står till regeringens disposition. Vi säger också nej till att förlänga URBAN15 och föreslår att trappa ned Matlandet och Skogsriket. Vi föreslår också att alkohol- och tobaksskatten höjs . Konjunkturen i världen stärks. Den amerikanska ekonomin har vänt, utsikterna för ljusnar och växer i god takt. I sjunker arbetslösheten, och bostadsmarknaden utvecklas väl. I utjämnas konkurrensförhållandena succesivt. I många europeiska länder har de offentliga finanserna stärkts. Den europeiska deklaration att banken är redo att göra vad som krävs har fått effekt. Grunden är därmed lagd för bättre tillväxt . Med en allt bättre utveckling i omvärlden stärks svensk ekonomi. Men de strukturella utmaningarna består: Arbetslösheten är alltjämt högre än i många jämförbara länder. Och skolresultaten fortsätter att falla. 400.000 människor är arbetslösa i . Flera länder – som , , , , och – lyckas bättre än . Arbetslösheten i är betydligt högre än . har arbetslösheten sjunkit kraftigt i . Ungdomsarbetslösheten ligger kvar på en mycket hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har nästan tredubblats . Utanförskapet har cementerats. är på väg åt fel håll. Prognosmakarna är eniga om att det kommer att ha dröjt innan arbetslösheten når ned till den nivå som regeringen tog över. Det är tio förlorade år på svensk arbetsmarknad. Skolresultaten har sjunkit. Andelen elever som lämnar utan behörighet stiger. Andelen ungdomar som kan börja högskolan sjunker. Den viktigaste framtidsutmaningen för är att vända utvecklingen i skolan. Det är också angeläget att säkerställa en högre nivå på investeringarna i högre utbildning. som arbetslösheten är hög föreligger brist på rätt utbildad personal inom flera branscher och yrken. Den förda arbetsmarknadspolitiken är inte tillräckligt effektiv, och ger därför inte tillräckligt stöd till konjunkturuppgången. Svensk arbetsmarknad fungerar allt sämre. Regeringen har misslyckats med sitt löfte om att bryta arbetslösheten och utanförskapet. Den höga arbetslösheten i håller tillbaka den ekonomiska utvecklingen. har skatten sänkts med mer än . Därför är utrymmet för ofinansierade reformer obefintligt. Figur 1: Arbetslöshet i och viktiga konkurrentländer Procent av arbetskraften, säsongsjusterat Efter den svenska 1990-talskrisen lade socialdemokraterna fast det finanspolitiska ramverket – med överskottsmålet, utgiftstaken, det kommunala balanskravet och den sammanhållna budgetprocessen. Det ramverket har tjänat väl. Ordning och reda i statens finanser är en av viktigaste konkurrensfördelar. Därför är det olyckligt att regeringen för en politik som är oförenlig med överskottsmålet. Världsekonomin drar ur lågkonjunkturen Sedan finanskrisen har världsekonomin genomgått en utdragen lågkonjunktur. står det klart att konjunkturen i har vänt - och att börjar känna fast mark under fötterna. Några nedåtrisker återstår. Det är alltjämt osäkert vilka konsekvenser den väntade nedmonteringen av den mycket expansiva penningpolitiken i kommer att få. I råder alltjämt viss osäkerhet om tillståndet i delar av banksystemet. En allt högre tillväxttakt på global nivå väntas likafullt . Figur 2: Tillväxt i omvärlden Procentenheter Källa: , Penningpolitisk Rapport Den amerikanska ekonomin har vänt I ser vi en stabil återhämtning. Investmentbanken krasch 2008 markerade början på finanskrisen. Kraschen härrörde främst från långvariga obalanser på den amerikanska bostadsmarknaden, i kombination med otillräckligt reglerade finansmarknader. hade långivningen blivit alltför lättvindig, och bidragit till en ohållbar prisutveckling. skapades komplexa finansiella instrument med begränsad insyn som gav långivarna möjlighet att dölja de risker som krediterna var förknippade med när de såldes vidare. När den amerikanska bostadsbubblan brast stramades kreditgivningen åt i hela ekonomin. och hushåll såg över sin skuldsättning, vilket resulterade i minskande efterfrågan, stigande arbetslöshet och en utdragen lågkonjunktur. har vi sett en återhämtning på den amerikanska bostadsmarknaden. Priserna har vänt uppåt, och nybyggnationen har stigit. Från den amerikanska regeringens och sida har svaret på krisen varit en aktiv finans- och penningpolitik. Den amerikanska styrräntan sänktes kraftigt och har legat i spannet 0-0,sedan finanskrisens utbrott . har också använt sig av kvantitativa lättnader – köp av bostads- och statsobligationer – för att stimulera efterfrågan. Den federala budgeten har drivits med stora underskott. Dessa stimulanser har burit frukt. Figur 3: Amerikanska huspriser Säsongsjusterat husprisindex (= index 100) Figur 4: Arbetslöshet i Procent (säsongsrensat) Figur 5: Konkurrensförhållanden i euroområdet Förändring i enhetsarbetskostnader 2000-2008 respektive 2008-2012, krisländerna i blått Den mycket expansiva penning- och finanspolitik som förts i är inte hållbar i längden. När återhämtningen tagit fart kommer den amerikanska regeringen att behöva minska de stora underskotten i statsbudgeten och betala av på statsskulden. På samma sätt kommer att behöva avveckla de kvantitativa lättnaderna och höja styrräntan till mer normala nivåer. Detta kommer att verka återhållande på den amerikanska tillväxten . Det mest centrala för vårt lands ekonomiska utveckling är situationen i vårt närområde - och euroområdet. På EU-nivån har flera åtgärder vidtagits i syfte att lägga grunden för förstärkt hållbarhet i medlemsländernas offentliga finanser. Den utlösande faktorn för den ekonomiska krisen i var den amerikanska finanskrisen. En av de grundläggande orsakerna till utvecklingen i euroområdet var också att konkurrensförhållandena inom valutaområdet utvecklades på ett ohållbart sätt efter att den gemensamma valutan skapades. som enhetsarbetskostnaderna i var ungefär konstanta , så ökade de kraftigt i och . Därmed urholkades konkurrenskraften i valutaområdets södra delar samt . Figur 6: Bytesbalans Bytesbalans resp. 2012 (procent av BNP), krisländerna i blått Allt svagare konkurrenskraft bidrog till att bytesbalansen i krisländerna försvagades. Underskotten finansierades med stigande upplåning – hos hushållen och inom det offentliga. Oförmåga att betala tillbaka dessa skulder – eller tvivel om denna förmåga – var orsaken till återkommande oro på finansmarknaden. ser vi att Eurozonen börjar komma till rätta med vissa av de underliggande problemen. har tillverkningskostnaderna stigit snabbare i än i krisländerna. steg enhetsarbetskostnaderna med i . sjönk de i , , och på . Därmed har konkurrensförhållandena utjämnats något. Denna process kommer sannolikt att fortgå framöver. Den utjämning av kostnadsläget inom valutaområdet som har börjat har inneburit att krisländernas stora bytesbalansunderskott kring har minskat. uppvisar numera ett bytesbalansöverskott, som , och uppvisade mycket små underskott 2012. Figur 7: Ränteskillnad mot Skillnad i marknadsräntor för 10-åriga statsobligationer (månadsdata, procentenheter) Källa: ECB Förhållandena i euro-zonen har blivit mer stabila . Oron på finansmarknaden har avtagit. Den viktigaste faktorn bakom mer stabila förhållandena på finansmarknaden var den europeiska besked från att banken står beredd att göra vad som krävs för att hålla samman valutaområdet. Detta besked bidrog till lägre räntor i de utsatta länderna, vilket i sin tur har stärkt förtroendet för ländernas förmåga att kunna finansiera och minska sina statsskulder. De ekonomiska svårigheterna inom euroområdet avspeglar sig tydligt i utvecklingen på arbetsmarknaden. har sysselsättningen inom euroområdet sjunkit. Arbetslösheten i valutaområdet har ökat till . Arbetslösheten skiljer sig dock kraftigt inom euroområdet. I vissa länder – som och - är arbetslösheten låg - medan den är hög och stiger i andra. Särskilt allvarlig är utvecklingen i och som har mer än 25 procents arbetslöshet. Tudelningen på den europeiska arbetsmarknaden försvårar jämförelser med . Det är uppenbart att svensk arbetsmarknad utvecklats bättre än i och . har sysselsättningsgraden stigit i länder som är mer jämförbara med . har sysselsättningsgraden sjunkit i . Figur 8: barometerindikator Index ekonomi växer långsamt . De obalanserade konkurrensförhållandena inom euroområdet måste alltjämt jämna ut sig. Det kommer att verka återhållande på tillväxten i de länder som måste sänka sitt relativa kostnadsläge. Möjligheterna till finanspolitiska stimulanser begränsas av att de stora länderna i redan är högt skuldsatta. Den kvarvarande risken för en europeisk återhämtning är situationen i banksystemet i vissa medlemsländer, samt den säkerhetspolitiska utvecklingen i . Svensk ekonomi utvecklas starkare De förbättrade utsikterna i omvärlden har fått genomslag i . ekonomiska utveckling är tätt sammankopplad med utvecklingen i vår omvärld. 2013 var ett svagt år, men avslutades med ett mycket starkt sista kvartal. Detta utfall, och framåtblickande indikatorer, tyder på att den starkare utvecklingen i omvärlden bidrar till en god ekonomisk utveckling och åren framöver. Figur 9: Prognoser för den svenska ekonomins tillväxttakt Procent Källa: Konjunkturläget , Penningpolitisk uppföljning , Budgetproposition 2014 , och i takt med att utvecklingen i vår omvärld förbättrats, har hushållens och företagens tro stärkts. barometerindikator har stigit och indikerar en starkare utveckling än normalt. Även andra indikatorer på stämningsläget i näringslivet har stigit. är samtliga prognosmakare överens om att tillväxten har tagit fart i . 2014 kommer att bli ett betydligt starkare år än 2013. Tillväxten väntas ligga på mellan , och 2015 väntas utvecklingen stärkas ytterligare. väntar sig de flesta prognosmakare en något långsammare utveckling – men förutser ännu bättre utfall. men arbetslösheten har bitit sig fast Trots en allt bättre konjunkturutveckling i består de strukturella problemen i svensk ekonomi. Arbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har nästan tredubblats vid makten. Ungdomsarbetslösheten har etablerat sig på en hög nivå. Figur 10: Arbetslöshet i Procent av arbetskraften Källa: Arbetskraftsundersökningen, säsongsrensat och trend (SCB) Den svenska arbetslösheten är hög – både i en historisk jämförelse och i förhållande till många jämförbara länder. Arbetslösheten har bitit sig fast kring . Det är betydligt högre än när regeringen tillträdde . Ungefär 400.000 människor är arbetslösa i . Regeringen har misslyckats med sitt löfte om att bryta utanförskapet och arbetslösheten. har arbetslösheten faktiskt stigit – trots en starkare konjunkturutveckling. Det är inte troligt att denna utveckling håller i sig. En bättre utveckling på arbetsmarknaden är att vänta utifrån utsikterna i övrigt. Frånvaron av en aktiv politik för bättre matchning – med insatser i utbildning, omskolning och kompetensutveckling – bidrar dock till att många människor fastnar i arbetslöshet. Därmed hämmas takten i arbetslöshetsnedgången. Utan mer effektiva insatser kommer arbetslösheten att ligga kvar på en hög nivå framöver. Sysselsättningsgraden är lägre än . Konjunkturuppgången innebar att sysselsättningen återhämtade sig något – varefter den positiva utvecklingen stannade av. Frånvaron av aktiva insatser håller tillbaka en positiv utveckling. Momentant förefaller sysselsättningen att sjunka, men det är inte troligt att en sådan utveckling håller i sig. Däremot kommer sysselsättningsökningen att gå långsamt.