mot · H102XMP64 · 2014-06-04 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:233 Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014 – 2025 201314MP064 med anledning av skr 2013 14 233 Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014 2025 planerar vi för infrastruktur som ska finnas . Det transportsystem vi väljer att prioritera här och blir avgörande för vilket samhälle vi överlämnar åt våra barn och barnbarn. För är prioriteringen enkel: vi vill satsa på infrastruktur som tar oss in i en hållbar framtid. Med stora satsningar på tåg, kollektivtrafik och cykel hjälper vi till att lösa mänsklighetens stora ödesfråga – klimatet. Tyvärr utgör Alliansens transportplan ett allvarligt hot mot klimatmålen. Istället för att leda mot minskade utsläpp och ett transportsnålt samhälle leder åtgärderna i planen mot ökat bilberoende och utsläpp av växthusgaser. Det är helt uppenbart att Alliansen struntar i klimatet och våra barns framtid. I likhet med flera expertmyndigheter och utredningar kräver att transportplanen revideras så att åtgärder som bidrar till att uppfylla klimatmålen prioriteras framför nya motorvägar och flygplatser. I denna motion presenterar investeringar i järnväg, nya spårvägar och övrig kollektivtrafik, satsningar på gång- och cykeltrafik och åtgärder som skapar trevligare och miljövänligare städer. Vi satsar även stort på att få mer godstrafik att gå på järnväg och köl. Men det räcker inte bara med nya investeringar. Om vi ska kunna hejda klimatuppvärmningen måste vi också planera för ett transportsnålt samhälle, där det vi behöver i vardagen finns nära där vi bor och där varor inte transporteras längre än nödvändigt. står transportsektorn för en tredjedel av totala utsläpp. Det tycker vi är ohållbart. Vårt mål är att minska dessa utsläpp med till 2030, vilket också Alliansen ställt sig bakom. Totalt satsar 578 miljarder på klimatsmart infrastruktur , vilket är 56 miljarder mer än i regeringens ram. Vi föreslår framför allt omfattande satsningar på järnväg, både i form av höjda anslag till drift och underhåll och till nyinvesteringar. Bland de större investeringarna finns en första etapp av Norrbotniabanan –, en utbyggnad av höghastighetsbana hela sträckan –och mellan och samt en utbyggnad av Ostkustbanan mellan och . Utöver dessa större satsningar presenterar vi omfattande utbyggnader av järnvägen i hela landet, bl.a. en närtidssatsning på klimatsmarta godstransporter och investeringar i regionala banor. Våra järnvägssatsningar omfattar utöver regeringens förslag i investeringar och mer i drift och underhåll. Med tanke på den senaste tidens diskussion kring felbedömning av kostnaden för järnvägsunderhållet är vi beredda att se över denna summa och vid behov omprioritera alternativt utöka ramen så att ytterligare resurser kan läggas på järnvägsunderhåll. För att minska transportsektorns klimatutsläpp i städerna anslår vi 30 miljarder till ett särskilt stadsmiljöprogram. Genom programmet kan kommuner och regioner söka olika former av delfinansiering till åtgärder som leder till ökad andel kollektivtrafik, gång och cykel och minskad andel bil- och lastbilstrafik. En del av programmet reserveras för satsning på cykelbanor, både vid statliga vägar och som statlig delfinansiering till kommuner och regioner som vill investera i cykelbanor. För klimatsmarta transporter av gods presenterar vi ett antal förslag för att stärka sjöfartens och järnvägens konkurrenskraft. Sjöfarten har potential att bidra till en snabb klimatomställning som bör tas till vara. Därför föreslår vi investeringar som förbättrar omlastningen mellan järnväg, lastbil och sjöfart. Det finns nu ett gyllene tillfälle att välja satsningar för klimatet och för framtiden. För levande städer, för smartare resande och för våra barns framtid. Den möjligheten vill ta till vara. Klimatet – vår tids ödesfråga5 Målet om klimatsmarta kommunikationer och ett transportsnålt samhälle5 Infrastrukturen avgörande för att minska klimatutsläppen6 Kritik av regeringens plan7 Inga tydliga satsningar på kollektivtrafik och cykel11 Bra med satsningar på järnväg, men inte tillräckligt12 Motorvägar som ökar biltrafiken i städerna12 Regeringen lägger ner järnvägsbanor och bygger ut flygplats istället13 förslag för ett klimatsmart transportsystem14 Klimatrevidering av befintlig plan14 Medelstora och mindre projekt18 Statligt stöd till utbyggnad av spårväg i större städer20 Statligt stöd till cykelinfrastruktur20 IT och bredband – det femte transportslaget21 tillkännager som sin mening vad som anförs i motionen om att åtgärdsplanen för transportsystemet 2014-2025 bör revideras så att den aktivt bidrar till klimatmålen. tillkännager som sin mening vad som anförs i motionen om att åtgärdsplanen för transportsystemet 2014-2025 bör tillföras ytterligare medel om minst 56 miljarder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om underhåll och reinvesteringar i statliga järnvägar och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utveckling av transportsystemet. tillkännager som sin mening vad som anförs i motionen om ett stadsmiljöprogram på 30 miljarder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påbörja planeringen av ett sammanhängande nät av höghastighetsbanor mellan de skandinaviska huvudstäderna inklusive åtgärdsvalsstudie av sträckorna Stockholm-Västerås-Karlstad-Oslo och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avbryta planerna på Förbifart och en östlig motorvägsförbindelse i , den s.k. Österleden, och stället söker lösningar för Stockholmstrafiken där uppsatta klimat- och miljömål nås. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på sjöfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på IT-infrastruktur. I planeringen av ny infrastruktur behöver vi utgå från vilken värld vi vill ha . anser att infrastrukturplaneringen ska bidra till att skapa en bättre tillvaro här och , och även för våra barn och barnbarn. Därför föreslår vi satsningar på framtidens klimatsmarta transporter, genom att prioritera moderna transportslag som kollektivtrafik, tåg och cykel. Vi har möjligheten att bygga det transportsnåla kollektivtrafiksamhället, cykelsamhället och gångsamhället. Ett samhälle med effektiva och klimatsmarta godstransporter, där järnväg och sjöfart tar en större andel av varutransporterna än . Ett samhälle där IT-lösningar kan ge ökad samordning och effektivisering, med vinster för både klimat och näringsliv. Ett samhälle som uppnår våra klimatmål. Det finns nu ett gyllene tillfälle att välja satsningar för klimatet och för framtiden. För levande städer, för smartare resande och för framtida generationer. Den nya tidens frihet går via satsningar på spårväg, cykel, järnväg och IT-infrastruktur. Godstransporter kan genom satsningar på järnväg och sjöfart bli både effektiva, ekonomiska och klimatsmarta. Klimatet – vår tids ödesfråga Klimatfrågan är utan tvekan en av de största utmaningarna för mänskligheten i modern tid. har FN:s klimatpanel IPCC presenterat tre nya rapporter. Den första visade att det är människans klimatutsläpp som orsakar den globala uppvärmningen. Den andra beskrev hur den globala uppvärmningen kommer att orsaka konflikter, tvinga miljontals människor på flykt och ödelägga delar av jorden och den globala ekonomin. Den tredje presenterades och beskriver de möjligheter som världens länder har att omgående minska klimatutsläppen. Läget är mycket allvarligt. Under den borgerliga regeringens vid makten har de svenska klimatinitiativen bromsats eller lagts ned. Men det är definitivt inte . Det finns fortfarande möjligheter att begränsa klimatförändringarna och undvika forskarnas värsta framtidsprognoser. Men det finns ingen tid att spilla, vi måste sätta igång här och . Målet om klimatsmarta kommunikationer och ett transportsnålt samhälle I samband med att beslutar om ny tolvårig transportplan finns ett bra tillfälle att styra om planeringen, successivt och målmedvetet, mot ett samhälle där klimatsmarta transporter blir en självklarhet och utgör när vi ska resa eller transportera gods. Det finns goda möjligheter att bygga bort bilsamhället och i stället styra om investeringar och styrmedel i riktning mot ett kollektivtrafiksamhälle. vill skapa ett system av sammanhängande kollektivtrafik, bestående av allt från lokala spårvägar till höghastighetsbanor med internationella kopplingar, som gör det så attraktivt att åka tåg att flyg- och bilresandet minskar. I ett hållbart samhälle är de tvungna resorna, som många egentligen inte vill göra, färre. Det kan handla om tjänsteresor som på ett effektivt sätt kan ersättas med videokonferenser likaväl som att allt fler får nära till det som behövs i vardagen, såsom arbete, mataffär, dagis och skola. Vi vill investera och planera för en ökad tillgänglighet i stället för en ökad rörlighet. Med moderna IT-lösningar kan fler jobba hemifrån en del av arbetstiden, och på så sätt flytta information i stället för människor. Ett klimatsmart samhälle är också ett mänskligare samhälle. Med fler resor i kollektivtrafiken och på cykel får vi renare luft och trevligare städer. Vi får bättre hälsa och mer yta till att bygga bostäder. På landsbygden får vi bättre möjligheter att åka kollektivt och att cykla, både för pendlingsresor och för semester. Med färre bilar och lastbilar på vägarna blir trafiksäkerheten högre, och det blir färre som drabbas av olyckor. Satsningar på kollektivtrafik och cykel är också en satsning på jämställdhet. Generellt sett reser fler kvinnor kollektivt, och fler män åker ensamma i bil. En satsning på motorvägar är alltså en investering i mäns transportslag, medan en satsning på kollektivtrafik är en investering i kvinnors sätt att resa. Det är ännu ett argument för att göra en omfördelning i investeringar från väg till kollektivtrafik. Ett klimatsmart transportsystem är också mer anpassat för barn och äldre. Barns rörlighet på egen hand har minskat de , främst på grund av olycksriskerna i trafiken. Många äldre har inte tillgång till bil. Därför är en utbyggd kollektivtrafik och en tryggare gatumiljö en vinst både för barn och för äldre. Ett klimatanpassat transportsystem leder också till att det blir lättare att nå andra nationella miljökvalitetsmål, som God bebyggd miljö, Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och luft. Infrastrukturen avgörande för att minska klimatutsläppen I sitt svar på granskning av infrastrukturplaneringen hävdar regeringen att infrastrukturplanering inte är så betydelsefull för att nå klimatmålen.1 är oroat över att regeringen på detta sätt förringar den strategiska betydelsen av infrastrukturinvesteringar. De järnvägar och vägar vi bestämmer oss för att bygga, eller inte bygga, blir strukturerande för bebyggelse och transporter , ja till och med århundraden framöver. Därför är infrastrukturen en avgörande pusselbit i klimatfrågan. gemensamma energiorgan , som är en konservativ och försiktig organisation med stor internationell tyngd, har konstaterat att möjligheten att bygga ny infrastruktur för fossila bränslen tar slut 2015.2 Då har hela det framtida utsläppsutrymmet tecknats in av befintliga anläggningar. kan vi bara bygga infrastruktur för förnybara energikällor om vi ska kunna undvika en katastrofalt stor klimatförändring. Nya vägar och motorvägar leder obönhörligen till mer trafik och större utsläpp. Det finns inte utrymme för fler trafikalstrande vägprojekt. Transportsektorn står redan för en tredjedel av utsläpp. Energieffektivare fordon, eldrift och förnybara drivmedel kan ersätta en viss del av bensin och diesel, men detta kommer att ta tid och kan inte ensamt klara trafikens klimatmål, det behövs också en minskning av biltrafiken.3 redogör på ett liknande sätt för hur ökad vägkapacitet leder till ökat bilresande och ökat bilinnehav.4 Detta visar också klimatscenariot i . Där anges att en av de största potentialerna för att minska klimatpåverkan från transportsektorn är transportsnål samhällsplanering, där infrastrukturplanering utgör en viktig del. Till 2030 ser att det finns potential att minska trafiktillväxten för personbil med en tiondel genom aktiv stadsplanering.5 Endast en annan faktor anses ha högre potential, nämligen att höja priset på fossila drivmedel . Det är helt sant att infrastrukturinvesteringar inte ensamt kan leda till att vi når klimatmålen. Det krävs t.ex. även ekonomiska styrmedel som leder i rätt riktning. Några exempel på förslag som driver är en höjning av koldioxidskatten, införande av lastbilsskatt och klimatskatt på flyget. Vi kan konstatera att regeringen inte redovisar något av dessa förslag i den presenterade budgeten. Detta trots att regeringen själv identifierar koldioxidskatten som ett av de centrala styrmedlen för att minska utsläppen från transportsektorn.6 Vi anser att vi i måste skruva på många skruvar för att nå klimatmålen. Där är vi överens med regeringen. Den stora skillnaden är att vi skruvar på flera ställen , medan regeringen sitter still med skruvmejseln i handen. Kritik av regeringens plan Inför arbetet med den nationella planen har flera utredningar pekat ut vad som krävs av transportsystemet för att ska klara klimatmålen. Som en del av utformade ett klimatpaket med ett tillhörande klimatscenario. Klimatpaketet innehåller konkreta förslag på hur klimatmålen ska kunna nås och hur beroendet av fossil energi i vägtrafiken ska kunna minska till 2030, som ett sätt att nå regeringens mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Rapporten konstaterar att biltrafiken behöver minska med minst en femtedel jämfört med idag.7 Tyvärr valde regeringen att helt ignorera denna målbild. Istället för att utgå från klimatmålen och föreslå åtgärder som bidrar till att uppnå dessa var regeringens direktiv att skulle utgå från prognoserna för trafikutvecklingen, vilka i sin tur ska utgå från nu beslutade förutsättningar, styrmedel och planer för transportinfrastrukturen.8 Prognoserna pekar på en ökning av personbilstrafiken och lastbilstrafiken mellan 2010 och 20309, vilket går stick i stäv med klimatmålen. Flera bedömare, bland annat konsultföretaget , har riktat skarp kritik mot prognoserna, som de menar är kraftigt överskattade.10 Tittar vi historiskt har ökningen av biltrafiken varit kraftigt överskattad ända , vilket framgår i figur 1 nedan. Persontransportarbete med bil . Källa: och Trafikanalys För perioden –2010 antog att biltrafiken skulle öka och persontrafik med tåg antogs öka . Det verkliga utfallet blev för bilen och för tågtrafiken.11 Man har alltså planerat och byggt för mycket väg och för lite järnväg såväl i tidigare planer som i nuvarande. Ändå fortsätter optimismen kring biltrafikens utveckling, som järnvägen inte ges tillräckligt med resurser att möta den stora efterfrågan. Istället för att underlätta för den växande skaran som vill göra ett klimatsmart val och ta tåget blir staten en bromskloss som i praktiken uppmanar människor att ta bilen istället för tåget. Risken är också att prognoserna blir självuppfyllande. När det ständigt byggs nya vägar med ökad standard som tågförseningarna tillåts fortsätta är det inte svårt att förstå att många resenärer väljer bilen. Detta sätt att planera har kommit till vägs ände och löser varken klimat- eller trängselproblemen. Det enda självklara är att börja i andra ändan och införa målstyrning i planeringen. Först beskriver vi vilket samhälle vi vill ha, vilka mål vi vill uppnå och när de ska vara uppnådda. Sedan väljer vi ut åtgärder som leder dit. Det är fullständigt orimligt att som Alliansen gör först sätta upp klimatmål och sedan aktivt planera för åtgärder som tar oss i helt fel riktning. Många enskilda åtgärder, däribland nya motorvägar i storstäder, kommer att leda till kraftigt ökade koldioxidutsläpp. Detta understryks även av den statliga utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta, Fossilfrihet på väg. Utredningen menar att kapacitetsförstärkningar i transportinfrastrukturen genererar ny trafik och att det därför är viktigt att prioritera infrastruktur som leder till en överflyttning av resenärer och gods från trafikslag med höga utsläpp till trafikslag med låga utsläpp, snarare än att satsa på investeringar som genererar ökad biltrafik. Utredningen går så långt att den föreslår att planen revideras så att projekt och åtgärder som inte längre går att motivera utifrån klimatsynpunkt prioriteras bort till förmån för åtgärder som istället bidrar till att uppnå klimatmålen.12 Det är inte bara som riktar kritik mot plan. Även , , och Transportstyrelsen ger tummen ner eftersom åtgärderna missar klimatmålen. avstyrker hela planen13, menar att den varken är ekonomiskt, socialt eller ekologiskt hållbar14 och går så långt att de kallar planen för olaglig15. själva gör bedömningen att planförslagets bidrag till miljökvalitetsmålen om ett rikt växt- och djurliv och begränsad klimatpåverkan är negativt. I de egna känslighetsanalyserna framkommer att många vägprojekt skulle bli olönsamma om planen utgick från klimatscenariot: Om det antas att bara lönsamma projekt prioriteras skulle klimatscenariot kunna leda till en minskning av åtgärdskostnaden för väginvesteringar till mindre än hälften, pengar som skulle kunna överföras till lönsamma projekt inom t.ex. kollektivtrafik.16 Om inga ytterligare åtgärder genomförs kommer klimatutsläppen från transporterna att öka, även om åtgärder för att minska klimatutsläppen räknas med. Detta illustreras i figur 2 nedan, där det tydligt framgår att det finns en stor klyfta mellan uppsatta klimatmål och de beslut som fattats för att nå målen. är målen mer papperstigrar än verktyg för förändring. För att nå målen krävs en medveten satsning på ett transportsnålt samhälle och teknikutveckling. Kurva för transportsektorns koldioxidutsläpp och åtgärder för att minska koldioxidutsläppen Förklaring: Den röda linjen visar prognostiserade klimatutsläpp med dagens trafikprognos och beslutade åtgärder för vägtrafik. Den grå linjen visar samma sak fast inklusive planerade koldioxidminskningar med . Den streckade linjen visar hur kurvan för koldioxidutsläpp behöver utvecklas för att uppnå klimatmålen. (Källa: Bearbetning av – underlag till färdplan 2050. Publ.nr 2012:224). Trots den skarpa kritiken har regeringen inte gjort några förändringar som skulle innebära att planen bidrar till att transportsektorn uppnår klimatmålen. Tvärtom lägger regeringen till flera åtgärder som försämrar möjligheten att nå klimatmålen ytterligare, bland annat en uppgradering av i till motorväg, en extra miljard till utredning och projektering av Österleden i och statligt stöd till en ny flygplats i . Inga tydliga satsningar på kollektivtrafik och cykel Regeringen talar ofta om behovet av att ökad satsningar på kollektivtrafik och cykel. Tyvärr lyser konkreta förslag med sin frånvaro. Regional och lokal kollektivtrafik är avgörande för att nå klimatmålen, och det behövs satsningar i hela landet. På många håll krävs statlig delfinansiering för att få fart på arbetet. Det kan handla om att bygga spårväg, införa busskörfält eller att på andra sätt prioritera kollektivtrafiken i gaturummet. Det kan också vara att införa smarta och användarvänliga informationssystem, t.ex. i form av realtidsinformation. Flera regioner ute i landet blev besvikna när beskedet om den nationella planen kom. I var förvåningen stor när inga pengar avsattes till medfinansiering av spårväg, trots att kommunerna själva är beredda att lägga stora summor på att bygga spårväg och göra kollektivtrafiken mer attraktiv. För att klara fördubblingsmålet till 2020 behövs en betydligt snabbare utbyggnad av kollektivtrafiken . Vi anser att staten måste öka medfinansieringen i de regionala planerna och ha en starkare klimatstyrning och på så sätt leda till investeringar i kollektivtrafik. Den statliga cykelutredningen17 slår fast det forskningen och cykelorganisationerna längre varit överens om; det viktigaste är pengar. När det byggs fler cykelbanor ökar cyklandet. Regeringen själva konstaterar att åtgärder som leder till ökad cykeltrafik har potential att bidra till att nå flera olika samhällsmål såsom förbättrad tillgänglighet, trafiksäkerhet och folkhälsa.18 Flera utredningar visar dessutom att NNV (nettonuvärde) för cykelsatsningar är mycket högt. Varje krona som investeras i cykelinfrastruktur genererar ett samhällsekonomiskt värde motsvarande 12-22 kr.19 Trots cyklingens alla fördelar avsätter regeringen av de 522 miljarderna i transportplanen till cykling.20 sänks ambitionerna när det gäller själva cykelåtgärderna jämfört med förra transportplanen 2010-2021. Då planerades för åtgärder motsvarande ny cykelväg, medan planen för 2014-2025 endast har satsningar som motsvarar cykelväg.21 Det är olyckligt att ambitionerna sänks i tider där allt fler vill cykla och klimatutmaningen är större . Vi anser att mer resurser bör gå till att finansiera utbyggd cykelinfrastruktur. Staten bör ta ett större ansvar här, framför allt i det statliga vägnätet, men också i det kommunala och regionala vägnätet genom att bidra med statlig delfinansiering till cykelåtgärder. Bra med satsningar på järnväg, men inte tillräckligt Vi är positiva till den omsvängning som regeringen gjort i fråga om järnvägen. Från att sagt att staten överinvesterat i järnvägar22 och regeringen prioriterade bort viktiga järnvägssatsningar har regeringen nu bytt fot och satsar på järnvägen, i form av ökade anslag till drift och underhåll och till investeringar. Tyvärr har vi sett ett trendbrott . har räknat på nyinvesteringarna i väg och järnväg och konstaterat att regeringen investerat en större del väg än i järnväg.23 Även om regeringen nu satsar en större del på investeringar i järnväg finns det många viktiga projekt som helt lämnats utanför. Satsningen på Ostkustbanan, Ostlänken och första etappen –är strategiskt viktiga investeringar och det är positivt att regeringen nu lägger delar av dem i planen till 2025. Men för den kraftiga överflyttning av trafik från väg och flyg till järnväg som är nödvändig behövs ytterligare betydande nyinvesteringar i nya spår och dubbelspårsutbyggnader, både för att få plats med fler tåg på spåren och för att möjliggöra tåg i högre hastigheter som gör järnvägen mer attraktiv. Regeringens nysatsningar är långt ifrån tillräckliga. Även när det gäller underhållet är satsningarna bristfälliga. har det dessutom framkommit att gjort ett räknefel så att det verkar saknas ytterligare minst 6 miljarder utöver den redan snålt tilltagna underhållsramen. Motorvägar som ökar biltrafiken i städerna Trots att , , , , Transportstyrelsen och flera utredningar tydligt deklarerar att det behövs en omfördelning mellan väg och järnväg för att nå klimatmålen fortsätter regeringen att planera för Förbifart och även för Östlig förbindelse, detta trots att även den senare pekas ut som ett objekt som inte bör byggas enligt klimatpaket. Även stora delar av genom ska uppgraderas till 2+2-väg och motorväg, trots att 2+1-vägar är lika säkra och kräver betydligt mindre tid och resurser att bygga. Forskningen har slagit fast det som brukar kallas vägträngselns grundregel: nya motorvägar är inducerande och leder till att trafiken ökar proportionellt med antalet nya vägkilometer.24 Den ökade trafiken leder i sin tur till ökad klimatpåverkan. En annan allvarlig bieffekt som uppstår när nya motorvägar byggs i och kring städer är att framkomligheten försämras. Få transportmedel är så ytineffektiva som personbilar. Exempelvis kan en spårvagn ta upp till 300 passagerare25, vilket motsvarar lika många människor som i genomsnitt färdas i 230 bilar.26 står en personbil stilla av tiden27 och upptar då värdefull yta. Att satsa på kollektivtrafik, cykel och gång är således betydligt effektivare sätt att lösa trängseln på, som det skapar trevligare och attraktivare städer.