ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202721 · 2014-11-06 00:00:00 — Ett enhetligt informationssystem för personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att analysera behovet av ett enhetligt informationssystem inom kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning. Var femte person i har en funktionsnedsättning, som påverkar det dagliga livet. Det finns många hinder som begränsar deras möjlighet till delaktighet och tillgänglighet. beslutade om en nationell handlingsplan för handikappolitiken med målet att ska vara tillgängligt för människor med funktionsnedsättningar. Handlingsplanen klargjorde att varje sektor i samhället har ett ansvar och uppdrag att göra sin verksamhet tillgänglig för alla. Tillgänglighet handlar ofta om övergripande fysisk planering eller anpassningar av lokaler men det kan också handla om andra saker, till exempel möjligheten att tillgodogöra sig information, exempelvis på webbsidor. Kollektivtrafiken är ett annat centralt område där det behövs åtgärder för ökad tillgänglighet. Genom de många privatiseringarna som har skett , finns det ett stort antal olika bolag som driver kollektivtrafiken inom samma område. Det gäller såväl buss- som tågtrafiken. Det är inte ovanligt att biljettförsäljning sköts av ytterligare ett bolag. Det innebär stora svårigheter för resenärer att få god information om hela kedjan när man ska göra en resa som innebär byten. För personer med synnedsättning och andra med olika funktionsnedsättningar är det nästa omöjlig att ta reda på hur man ska göra en sådan resa då det inte finns någon samlad information om hur olika trafikbolags tåg och bussar är anpassade till varandra. För att målet om tillgänglighet för människor med funktionsnedsättning ska kunna nås, är det nödvändigt att vi får ett enhetligt informationssystem inom kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning.
mot · H202723 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till heltidsarbete. Medan ett heltidsarbete är en självklarhet för de flesta män, tvingas alltför många kvinnor acceptera ett deltidsarbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Denna låga inkomst påverkar ens ekonomi livet igenom. Dessutom har deltidsanställda sämre möjlighet att påverka arbetet och dess förläggning. Även risken för sämre hälsa är högre bland deltidsarbetande. Därför är det viktigt att nu ta krafttag för att förbättra arbetsvillkoren inom kvinnodominerade sektorer, såsom vård- och omsorgssektorn, hotell- och restaurangnäringen samt inom handeln. Heltid är en nödvändighet för att kunna garantera god välfärd . Vår gemensamma sektor måste därför bli ett föredöme och erbjuda attraktiva arbetsvillkor eftersom tryggare anställningar ger bättre förutsättningar för kontinuitet och kvalitetsutveckling. Ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Heltidsarbete bör vara på arbetsmarknaden. Det finns goda exempel inom kommuner och landsting runtom i landet, där man har föreslagit att kollektivavtal tecknas enligt principen heltid en rättighet – deltid en möjlighet. Sådana avtal kan tjäna som förebild för större delen av arbetsmarknaden. I första hand bör frågan lösas avtalsvägen mellan arbetsmarknadens parter. Om det inte lyckas måste lagstiftning övervägas. Deltid ska vara ett undantag för den som inte kan, eller vill, arbeta heltid. Det kan till exempel gälla långtidssjukskrivna under arbetsträning. För långtidssjukskrivna kan steget tillbaka till arbete vara stort. Möjligheten att successivt öka arbetstiden är viktigt för att denna grupp inte helt slås ut från arbetsmarknaden.
mot · H202724 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över upphandlingssystemet för generiska läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till läkemedel. har vi ett system i som innebär att apoteken ska leverera det billigaste alternativet när en person kommer med ett recept på en medicin. Finns det ett generika, dvs. en likvärdig variant av det läkemedel som skrivits ut av behandlande läkare, så ska det billigaste alternativet ges. Om personen ifråga föredrar den dyrare varianten så ges inte den läkemedelsrabatt som man annars som enskild kan få via det så kallade högkostnadsskyddet. Vi menar att det finns stora fördelar med dagens system genom att det sparar in många miljoner för stat och landsting genom att priser pressas. Vad vi däremot vänder oss mot är att systemet inte tar hänsyn till att det kan finnas komplikationer med att ersätta ett läkemedel mot ett annat som på ytan kan verka likvärdigt. Vissa läkemedel kan innehålla substanser som orsakar allergisk reaktion, några läkemedel orsakar biverkningar hos en del personer trots att andra personer inte påverkas alls. Eftersom det görs upphandlingar så kan ett läkemedel bytas ut mot ett annat redan månaden därpå. Och när läkemedlet tar slut krävs ett nytt beslut för att utse ett nytt. Något som kan orsaka brist på det efterfrågade läkemedlet. Det finns därmed orsak att se över upphandlingssystemet. är det också många medborgare som pekar på problem med att medicinen inte finns tillgänglig av andra orsaker. Avregleringen av apoteksmarknaden motiverades med att priserna skulle sjunka och tillgängligheten öka när det blev fler aktörer på marknaden. Eftersom det är ett antal aktörer som konkurrerar om en begränsad marknad, så är intresset för att lagerhålla stor kapacitet av medicin starkt begränsad. Något som resulterar i att personer som är i behov av medicin, ofta äldre och sjuka, tvingas åka runt mellan apoteken för att försöka hitta ett apotek som har medicinen tillgänglig. tvingas man vänta innan medicinen finns tillgänglig, trots att man alltså kan vara i behov av den från den dag då receptet skrevs ut. Detta är ett oacceptabelt sätt att hantera människor i behov av läkemedel.
mot · H202725 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling. Kommuner och stat omsätter i offentliga upphandlingar. För seriösa företag som betalar skatt och avtalsenliga löner i blir det allt svårare att konkurrera på en marknad med allt fler oseriösa företag. De oseriösa företagen lägger onormalt låga bud som finansieras av obetalda skatter och obetalda sociala avgifter. Fusket förekommer oftast i underentreprenörsskiktet och underleverantörer till underleverantörer osv. De låga anbud som vinner vid offentliga upphandlingar gör det omöjligt för seriösa företag att konkurrera vid offentliga upphandlingar. En översyn av lagen om offentlig upphandling bör ske för att säkerställa att våra gemensamma skattepengar inte går till oseriösa företag som konkurrerar ut seriösa företag.
mot · H202726 · 2014-11-06 00:00:00 — Vita jobb vid offentliga upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om modellen Vita jobb vid offentliga upphandlingar. Vita jobb är en modell och ett verktyg som kan användas vid offentliga upphandlingar för att säkerställa schysta sociala villkor och regler mot svartarbete. Vita jobb följer svensk lagstiftning och krav. Grunden är särskilda villkor i upphandlingslagstiftningen. Vita jobb föreskriver enligt upphandlingsavtalet: En skyldighet för leverantörer att till alla anställda i upphandlingen ge sociala villkor lägst enligt branschens krav och arbetsrättsliga lagstiftning. Att svartarbete vid leveransen av tjänster är förbjudet. Att leverantören ansvarar för dessa förpliktelser i alla underleverantörsled. Att överträdelser kan medföra hävning av och skadestånd. Ur konkurrenssynpunkt är den offentlige upphandlaren skyldig att kontrollera uppställda krav. För denna kontroll kan exempelvis berörda fackförbund anlitas som kontrollanter för dessa villkor. Kontrollen sker som upphandlarens konsult enligt gällande tystnadsplikts- och sekretesslagstiftning. Att ställa krav på Vita jobb vid varje offentlig upphandling gör att seriösa företag kan konkurrera på lika villkor. Då den offentliga sektorn gör stora upphandlingar och blir då ett styrinstrument och vägledande för hela näringslivet.
mot · H202727 · 2014-11-06 00:00:00 — Översyn av turordningsreglerna i LAS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undantagen i turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS) bör ses över. kan vi konstatera att undantagen från turordningsregeln i lagen om anställningsskydd (LAS) har fått förödande konsekvenser. Vi ser att det skapar utrymme för diskriminering av vissa grupper. De grupper som får undantas från turordningen har visat sig vara gravida och föräldralediga kvinnor. Kvinnor sägs upp från sina tjänster och blir därmed diskriminerade på arbetsmarknaden på grund av sin graviditet och föräldraledighet. En översyn bör göras av undantagen från turordningsreglerna och dess konsekvenser för diskriminering av vissa grupper inom arbetslivet.
mot · H202728 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors ohälsa. Det finns många studier som handlar om män och ohälsa. Däremot finns det få studier om kvinnor och ohälsa. Detta är anmärkningsvärt eftersom det är kvinnors ohälsa som ökar mest. För den som drabbas av arbetsrelaterade skador eller sjukdomar kan situationen bli tuff. Det får också negativa konsekvenser för arbetsgivaren och för samhället. Därför behövs det mer forskning kring arbetsrelaterade skador och sjukdomar som drabbar kvinnor.
mot · H202729 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om se över möjligheten att införa kontaktdagar för föräldrar till yngre barn. Att som förälder vara delaktig i sina barns vardag är väldigt viktigt, oavsett om det är i hemmet, förskolan, skolan eller på fritids. har det funnits kontaktdagar för föräldrar. Det var och barn . Syftet var att kunna få vara med barnen i förskolan, i skolan eller på fritids. Det möjliggjorde för föräldrar att få en insyn i barnens dagliga verksamhet och lära känna personal och barn. Många föräldrar har inte möjlighet att ta ledigt för att kunna följa med av ekonomiska skäl eller att arbetsgivaren inte tillåter ledigheten. Förskolan och fritids ska vara ett komplement till hemmet och skolan, därför är det viktigt att föräldrar har möjlighet att vara delaktiga i barnens utveckling och kunskapsinlärning. Därför bör regeringen undersöka möjligheten att införa kontaktdagar för föräldrar till yngre barn.
mot · H202730 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra sjukförsäkringen. Vår välfärd bygger på att alla som kan jobba också gör det. Den som har oturen och blir sjuk ska ha rätt till snabb rehabilitering och ekonomisk trygghet . Men så ser inte dagens sjukförsäkring ut, utan många blir utan försäkringsskydd eller tvingas betala för ytterligare en försäkring. Det kan vara en privat eller en försäkring via facket. Dessa kostar en slant och dessutom bör vi lösa samhällsproblem tillsammans – än var för sig. Kvinnor och män måste få den rehabilitering de behöver för att komma tillbaka till arbetet, istället för att skickas runt i systemen. Ingen blir fortare frisk för att man bollas mellan Arbetsförmedlingen och . Vi måste se över möjligheterna för en bättre sjukförsäkring, men också arbeta för en bättre arbetsmiljö på våra arbetsplatser samt förbättra arbetslivets villkor så att ingen slits ut eller skadas på jobbet.
mot · H202731 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att belysa frågan om ett nationellt uppdrag för i med syftet att stärka det kulturella textilarvet i . Textilindustrin gjorde till en av mest expansiva städer i mitten av . I trakterna runt startades landets första mekaniska väveri. senare (1858) etablerades det första väveriet i . Ända in sysselsatte textil och konfektion två tredjedelar av de industriarbetande i . Den svenska tekokrisen tvingade fram en stor omvandling av och bygderna där omkring. växer på nytt dessa branscher i , men genom att blivit landets ledande designcenter för textil och konfektion. I utbildas framtidens designer; här utvecklas nya textila produkter parallellt med att gamla traditioner och hantverk lever vidare. Eftersom textiltraditionens historia som framtid speglas har i en viktig roll i det nationella kulturarvet. Här skildras textiltillverkningens utveckling sett ur såväl teknikhistoriskt, produktionshistoriskt som mänskligt perspektiv. Målet är att skall vara ett resurscentrum för aktörer som vill utveckla det textila arvet på både nationellt och internationellt plan. Eftersom textil och konfektion av en mängd olika skäl varit mycket kvinnodominerade branscher kan ett genus- och invandrarperspektiv läggas på uppgifter. uppgift är bland annat att skildra vanliga människors, oftast kvinnors, liv och arbete. Vi har i tidigare motioner framfört en rad motiv för viktiga roll. Vi upprepar dem inte här. Det är motiverat att belysa frågan om ett nationellt uppdrag för textilier med syftet att stärka det kulturella textilarvet i för i . Museet kommer att vara en viktig aktör i det form- och designcentrum med ett levande arkiv som formas i .
mot · H202732 · 2014-11-06 00:00:00 — Tillgång till telefoni i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till telefoni i hela landet. Nedmontering av kopparnätet och övergången till mobil telefoni har inneburit många problem för boende i . undersökning av täckning visar att i och runt större orter är täckningen bra, men det finns allvarliga brister mellan större orter och landsbygden. Samtal avbryts plötsligt eller det är svårt att bli kopplad till en som bor kanske bara en liten bit utanför en tätort. Detta är naturligtvis oacceptabelt i ett modernt och tekniskt högt utvecklat land med en gles befolkning. Ytterst handlar det om liv och död. Vi har skogsarbetare, turismföretagare och andra som arbetar långt ifrån bebyggelse och som är i stort behov av pålitliga kontakter med yttervärlden. Vi har många äldre som bor ensamma och klarar sig utan hemtjänst. De måste kunna lita på att trygghetslarmet fungerar när det behövs. Vi uträttar också allt fler tjänster per telefon. Myndigheterna finns inte kvar ens på större orter, utan många ärenden måste hanteras över telefon . För en företagare är en säker telefonförbindelse helt avgörande för att kunna bedriva sin verksamhet. Hög kapacitet på telefonin tillsammans med utbyggt bredband är en överlevnadsfråga på många mindre orter. Att den fasta telefonin har avvecklats, innan ett säkert nytt system kan ersätta det, är därför oacceptabelt. Det som gör saken ännu allvarligare är att myndigheten som ansvarar för telefonin i landet, , inte har ställt krav på mobiltäckning på landsbygden för telefonoperatörerna. I sin marknadsföring har de utlovat täckning i hela landet, men löftena bygger på teoretiska beräkningar och motsvarar inte verkliga förhållande. En utbyggnad kostar pengar, som bolagen vill tjäna igen och det gör man enklast på större orter. Först efter många hårda påtryckningar i ansåg den tidigare it-ministern att operatörernas löften måste bättre stämma överens med verkligheten. För boende i landets glest bebyggda delar räcker det inte. Ett modernt samhälle är beroende av fungerande telekommunikationer. Därför måste utbyggnaden av telenätet fortsätta i hög takt så att alla har tillgång till fungerande telefoni. Utbyggnaden av mobil telefoni får dock inte ske på bekostnad av att befolkningen förlorar de fördelar som den traditionella fasta telefonin erbjuder.
mot · H202733 · 2014-11-06 00:00:00 — Åtgärder för bättre vattenmiljö tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för bättre vattenmiljö. har en lång historia av industrier. Miljön i länet är präglat av denna historia och framför allt vattenmiljön efter kusten är påverkad av pappers- och massaindustrin. I en studie från konstateras att kemikaliehalter i och dess utflöde i havet tillhör de högsta i landet och ligger högt över godkända gränsvärden. Vattnet innehåller ämnen som är förbjudna inom EU. En kartläggning av geografiska undersökningar visar att omfattande fiberbankar har bildats på havsbotten genom utsläpp av träfibrer och kemikalier från massaindustrin. I bankarna finns dioxiner, kvicksilver och andra miljögifter. Fiberbankarna avger gifter till följd av landhöjningen. Även klimatförändringarna är en bidragande orsak, då nya arter finns i det allt varmare vattnet. Bland annat finns det en havsborstmask, som gräver ner sig i fiberbankarna och på så sätt frigör gifter i sedimentet. ökar miljöbelastningen i till följd av andra orsaker. Bland annat handlar det om fiskodlingar som släpper ut stora mängder kväve och fosfor. Det leder till algblomning, som försämrar förutsättningarna för friluftsliv och besöksnäringen i världsarvet . inventering visar att havsörnarna är påverkade av miljögifterna i nästan lika hög grad som . Efter att i det närmaste vara utrotad, växte stammen till sig när gifterna förbjöds, men går utvecklingen åt fel håll. När det gäller fiberbankar håller länsstyrelserna i på att kartlägga problemen. De ska också komma med förslag till hur de värsta problem kan åtgärdas. När det gäller övergödning är det ett allvarligt problem för och . Detta beror framför allt på utsläpp av kväve och fosfor. har kommit överens om att minska dessa utsläpp, men har inget av länderna nått sin del av målet. Det är angeläget att den nya regeringen aktivt arbetar för att minska gifterna i och i . Det gäller både dagens utsläpp och skador orsakade av tidigare industripåverkan. En aktiv klimat- och miljöpolitik är en politik för framtidens jobb och därmed för framtidens välfärd. Investeringar i ny effektiv miljö- och klimatvänlig teknik stärker företagens konkurrenskraft, skapar nya företag och större potential för handel och exportintäkter.
mot · H202734 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdheten i arbetslivet. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i är ett av världens högsta. Detta förpliktar och förbinder oss att ständigt utveckla kvinnors möjligheter till ett jämställt deltagande i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Kvinnor ska ha samma möjlighet till arbete och egen försörjning som män. Därför måste alla hinder röjas ur vägen för kvinnors rätt till arbete och utbildning. Arbetslösheten är mycket hög i och andelen arbetslösa som har varit arbetslösa har tredubblats . Ungdomsarbetslösheten har permanentats på en mycket hög nivå. Arbetsmarknadspolitiska program är viktiga instrument för att hjälpa arbetssökande på vägen till ett nytt arbete. Arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning är bara några exempel på möjligheter till att komma tillbaka i arbetslivet. är det stor skillnad mellan de åtgärder som erbjuds arbetssökande kvinnor respektive män. Kvinnor får fortfarande t.ex. inte ta del av arbetsmarknadsutbildningar i samma utsträckning som män. Det är oacceptabelt att kvinnor inte erbjuds samma möjligheter till omskolning och andra stöd för att hitta ett arbete som män. Medan unga män i något högre grad än unga kvinnor är öppet arbetslösa, har unga kvinnor oftare osäkra anställningsvillkor, svårare att komma tillbaka på arbetsmarknaden efter lågkonjunktur och är överrepresenterade bland de undersysselsatta. Det är mycket viktigt att jämställdhet integreras i insatser mot ungdomsarbetslöshet så att de kommer såväl kvinnor som män till del. Arbetsförmedlingen måste därför se över både utbud och anvisningar till arbetsmarknadsutbildningar och andra aktiva insatser så att kvinnor och män får lika tillgång till programutbudet. Jämställdhetsperspektivet i Arbetsförmedlingens arbetssätt måste förstärkas. Lika möjligheter oavsett kön är en förutsättning för att vi ska kunna bryta de könsstrukturer som finns på den svenska arbetsmarknaden.
mot · H202735 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieutbildningar och arbetsmarknadsbehov. Arbetslösheten i är mycket hög som många företag har svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Allt fler unga förstår att det är omöjligt att få ett jobb utan att ha minst gymnasiekompetens. Utöver kommunerna finns det en stor mängd privata aktörer som anordnar olika gymnasieutbildningar. Det har etablerats en marknad, där ungdomarna kan välja den utbildning som de tror bäst passar deras intressen och som kan ge dem en fast anställning. Dessa utbildningar finansieras via skattemedel, men det saknas styrning av vilka utbildningar som erbjuds. Det finns inte någon koppling till vilka behov som arbetsmarknaden efterfrågar. Utsikter att få ett arbete är inte det primära när utbildningarna marknadsförs, utan eleverna lockas till utbildningarna med bärbara datorer, attraktiva utlandsresor med mera. Eftersom flera skolor erbjuder utbildningar som inte efterfrågas på arbetsmarknaden, så riskerar ungdomarna att utbilda sig till arbetslöshet i stället för arbete. Alla prognoser pekar på att det kommer att saknas arbetskraft i inom vissa branscher de kommande decennierna. Därför är det viktigt att styra gymnasieutbildningen så att både ungdomar och samhället har större nytta av den. Regeringen bör se över behovet av att uppnå en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till den kommande efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden.
mot · H202736 · 2014-11-06 00:00:00 — Kultur och fritid för barn och ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kultur- och fritidsaktiviteter för barn och ungdomar. De växande klyftorna i påverkar våra barns och ungdomars möjligheter att delta i olika kultur- och fritidsaktiviteter. Att ta del av dem kostar pengar. Ekonomin för många föreningar är ansträngd och det är allt svårare att engagera ledare på ideell basis. Föräldrarna förväntas bidra med deltagaravgifter, säljbeting och arbetsuppgifter för att ett barn ska få möjlighet att vara med i verksamheten. Det innebär att familjer med svag ekonomi har svårt att ge sina barn kultur- och fritidsupplevelser. Förutom att ställas utanför dessa upplevelser, går barn miste om gemenskap med jämnåriga. Det innebär också att denna fattigdom på upplevelser förs vidare till nya generationer i landet. Har man aldrig tagit del av kulturaktiviteter är det svårt att föra det vidare till sina barn. Alla barn måste ha samma möjlighet att drömma och tro på sin förmåga. Mammas och pappas börs ska inte vara lösningen eller hindret i barnens utveckling. Därför är det viktigt att samhället tar ett stort ansvar för att alla barn har tillgång till kultur och fritid. Vi måste skapa många mötesplatser inom kultur- och fritidssektorn för våra barn och ungdomar, där plånboken inte är inträdesbiljetten. Föreningslivet och skolan ska vara en självklar del i detta. Att satsa på kultur och fritid för våra barn och ungdomar är en investering i en bättre framtid.