ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022966 · 2014-11-10 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt förslaget i tabell 1. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2015 för utgiftsområde 1 Avvikelse från regeringen (SD) Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information Vi ökar anslagen till länsstyrelserna i syfte att intensifiera uppdraget med djurskyddskontroller. Vi höjer även anslaget till . Vi minskar även stödet till politiska partier samt . Vi inför även en succesiv avtrappning av pressstödet.
mot · H2022967 · 2014-11-10 00:00:00 — Regionalisering av statens fastighetsbestånd beslutar om indelning av statens fastigheter i geografiska regioner inom vilka det ska vara en förvaltande myndighet. kan det finnas tre eller flera statliga myndigheter inom samma geografiska område. Ett beslut enligt motionen skulle innebära ett merutnyttjande av kompetensen inom ett mindre geografiskt område, vilket ger ett effektivare nyttjande av förvaltningen. Detta gäller även drifts- och ramavtalsentreprenörer upphandlade enligt .
mot · H202297 · 2014-11-05 00:00:00 — Fortsatt arbete för att minska antalet myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn för att minska antalet myndigheter och ämbetsverk. Målsättningen måste vara att minska antalet genom sammanslagningar eller nedläggningar av överflödiga myndigheter. Färre myndigheter skulle förutom att spara pengar också minska byråkratiskt krångel för människor där olika myndighetskrav ibland konkurrerar med varandra. vid makten minskade antalet myndigheter. En oroande tendens har dock varit att myndigheterna tenderat att bli allt större. Antalet årsarbetskrafter i staten är den högsta nivån för 2000-talet, enligt en rapport från Statskontoret. Det borde finnas utrymme för staten att spara på att se över myndigheternas verksamhet och att minska antalet myndigheter. I en bok från Timbro som släpptes 2011, ”Alliansens myndighetspolitik”, noteras också att de totala kostnaderna för myndighetsväsendet stigit. Trots den dåvarande regeringens mycket goda intentioner finns all anledning att fortsätta se över antalet myndigheter och deras verksamhet.
mot · H202298 · 2014-11-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en certifiering av hovslagare. har intresset för både hästsport och hästturism ökat. När hästar används mer och mer ökar behovet av att säkerställa att de får tillgång till omsorg och vård av hög kvalitet. En avgörande faktor för hästarnas välmående är tillgången till och kvaliteten på kunniga hovslagare. Oseriösa hovslagare kan leda till problem för hästägare. När antalet hästar ökar i landet blir marknaden för hovslagare allt större – det gäller även för de oseriösa. Hovslagarskolan i är den enda i som uppfyller de europeiska utbildningskraven för hovslagare. Trots att utbildningen börjar bli mer och mer formaliserad som behovet av duktiga hovslagare växer, finns det ingen certifiering för svenska hovslagare. Att införa en certifiering för samtliga hovslagare skulle stärka yrkeskunskapen, förbättra djurens situation och hjälpa hästägare att hitta kompetenta och kunniga hovslagare till sina hästar.
mot · H2022988 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra den s.k. sista-länken-bestämmelsen. kan man endast få uppehållstillstånd i som anhörig om man ingått i samma hushållsgemenskap och bott tillsammans till dess att barnet eller barnen lämnade hemlandet. Vidare får det inte gå från det att barnet fick uppehållstillstånd, och det bör ha funnits ett beroendeförhållande mellan barn och föräldrar under den tiden. Om vuxna barn har flyttat eller flytt till är det ingen självklarhet att deras föräldrar har anledning eller möjlighet att göra detsamma. Men med stigande ålder och tilltagande oförmåga eller sjukdom ökar behovet av närhet till anhöriga. Att då uppfylla alla de nämnda kraven är i de flesta fall omöjligt. Familjen är i många kulturer inte begränsad till kärnfamiljen utan det är brukligt att man tar ansvar för sina föräldrar när de blir äldre. fanns en så kallad sista-länken-bestämmelse som omfattade en person vars samtliga nära släktingar var bosatta i . Den gav gamla föräldrar med barn i möjlighet att återförenas med sin familj. motsatte sig att denna bestämmelse avskaffades och har arbetat för att den återinförs. Att inte ge möjlighet att komma hit för en person vars samtliga nära släktingar är bosatta i är inhumant. Liknande problem finns när föräldrar får uppehållstillstånd i men deras barn blir nekade då de har fyllt . Yngre syskon får stanna men äldre riskerar att inte få det. Jag anser att dagens krav på hushållsgemenskap m.m. ska slopas för en äldre förälder. Det bör också vara möjligt för ungdomar som är att få uppehållstillstånd i när föräldrarna har fått det. Sista-länken-bestämmelsen bör alltså återinföras tillsammans med någon form av krav på försörjning.
mot · H2022989 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bekräftelse av faderskap när det är möjligt ska göras under graviditeten. Det kan vara krångligt att fastställa faderskap vid födseln av ett barn från ogifta föräldrar. Om modern inte är gift fastställs faderskapet enligt 1 kap. 3 § (FB) genom dom eller bekräftelse. Bekräftelse av faderskap sker skriftligen och ska bevittnas av två personer. Den ska även godkännas av socialnämnden och av modern. är skyldig att utreda vem som är far till ett barn när faderskapet inte följer direkt av faderskapspresumtionen och får lämna sitt godkännande endast om det kan antas att mannen är far till barnet. Detta är befogat när osäkerhet finns om vem som är fadern. Men det ska inte behöva vara krångligt när de blivande föräldrarna lever tillsammans. Om parterna är sambor och övertygade om att barnet är deras gemensamma, kan socialnämnden göra en förenklad utredning enligt ett särskilt protokoll, det s.k. S-protokollet. Om parterna samstämmigt uppger att barnet är deras gemensamma och det inte framkommit något som kan ifrågasätta detta, bör utredaren avsluta utredningen genom att bereda mannen tillfälle att bekräfta faderskapet. Om utredaren har anledning att känna sig osäker, måste en mer fullständig utredning göras. Det s.k. MF-protokollet upprättas om parterna inte sammanbor samt i de fall då faderskapet är ifrågasatt och flera män kan komma i fråga som barnets far. Proceduren kring erkännandet av faderskapet kan också upplevas som krånglig och i vissa fall som ett ifrågasättande av dem som lever i ett långvarigt fast förhållande utan att vara gifta. Men framförallt kan det bli problematiskt när faderskapserkännandet görs först efter barnets födelse om exempelvis fadern skulle gå bort före ett fastställande av faderskapet. Barnet går då miste om sin arvsrätt. Vid tidigare riksdagsbehandling har förslag på förändringar avvisats med hänvisning till att den nuvarande ordningen ger betryggande garantier för att det verkligen är den biologiske fadern, och inte någon annan, som fastställs som far till ett barn. Detta kan dock uppnås även med förändrad hantering. I finns nu erfarenhet av ett förenklat förfarande före födseln även för ogifta sammanboende par. Faderskapserkännande kan i göras både skriftligt och vid ett personligt möte hos: folkeregistret, bidragsfogden, domare, barnmorska, läkare vid havandeskapskontroll och utländsk domstol. Utifrån erfarenheterna i finns inte skäl att tro att risken för felaktigt fastställda faderskap ska öka. Bekräftelse av faderskapet bör därför när det är möjligt göras under graviditeten på samma sätt som det sker . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H2022998 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att och Havs- och vattenmyndigheten ser över sitt uppdrag. har en viktig funktion att fylla. Den har befogenheter inom räddningstjänst, kontrollverksamhet och brottsbekämpande verksamhet. a. svara för olje- och kemikaliebekämpning till sjöss, havsfiskeövervakning och fiskerikontroller till sjöss. En trålare landar fisk i en av hamnar. kommer besättningen på en större båt från från eller och utfärdar en kontroll av fångsten. Allt gott och väl. Under , kommer det ytterligare en större båt från , från , för att återigen kontrollera samma fångst. Detta är ett exempel på hur arbetar. Beror detta då på att man inte litar på varandra inom samma organisation? Det finns en rad olika beskrivningar över kontroller som skapar ett stort missnöje ibland yrkesfiskarna, vilket fått till följd att de upplever att de är den enda yrkeskåren som är utpekade som brottslingar i . finns det regler från Havs- och vattenmyndigheten som är utformade så att det i stort sett är omöjligt att följa dem ens för . Eftersom yrkesfisket har minskat drastiskt under så börjar man nu kontrollera skärgårdsbolagen på samma sätt, och dessa bolag är inte många till antalet. Därför blir det många kontroller av samma företag. Det är så pass frekvent förekommande att man borde känna varandra vid det här laget. Kontrollen gäller om man har rätt handlingar för att framföra båtarna. Ett exempel som kan nämnas i sammanhanget är att vid ett av dessa utfärdanden av intyg råkade en läkare av misstag skriva till-och-med-datum på fel rad varpå den anställde tvingas att kontakta läkaren ytterligare en gång för att få ett nytt intyg utskrivet på rätt rad, så att personen kan framföra båten på ett betryggande sätt. Detta får till följd att bolaget missar en arbetsdag på en byggarbetsplats i skärgården. För att göra just denna kontroll var man fem personer från sida. En myndighet bör använda resurserna på ett mer ändamålsenligt sätt. Med anledning av det ovan anförda anser vi att och Havs- och vattenmyndigheten bör se över sina samarbetsformer.
mot · H2022999 · 2014-11-10 00:00:00 — beslutar att 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) ska ges följande lydelse med ikraftträdande : ”Utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. Trots första stycket får det i annan utbildning än undervisning förekomma enstaka konfessionella inslag som syftar till att överföra och utveckla traditioner som är en del av samhällets kulturarv. Att delta i sådana delar av utbildningen som innehåller konfessionella inslag ska vara frivilligt.” Alliansen föreslår att det i skollagen tydliggörs att det blir tillåtet för skolorna att ha avslutningar i kyrkan och vilka inslag som kan godtas. Skolan har ett uppdrag, enligt läroplanerna, att överföra och utveckla samhällets kulturarv. har konflikten mellan traditionen och principen om religionsfrihet diskuterats. Bland annat har det ifrågasatts om det är möjligt att fira t.ex. skolavslutningar i kyrkan och, i så fall, vilka inslag som kan godtas. Eleverna får dock inte känna sig tvingade att delta aktivt i inslag med konfessionell prägel, t.ex. bör de inte uppmanas att aktivt delta i bön, och trosbekännelse bör inte förekomma. Vidare ska eleverna kunna avstå från att delta i hela den aktivitet där det konfessionella inslaget ingår. Lagändringarna föreslås träda i kraft . i (C)
mot · H2023001 · 2014-11-11 00:00:00 — Insatser för ökad fornminnesvård och förbättrad tillgänglighet till kulturarvet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen möjligt bör återkomma med förslag om hur omfattningen av den ideella fornminnesvården ska kunna öka. är ett land med en rik historia, vilket bland annat avspeglar sig i våra fornlämningar. har kartlagt och registrerat nästan en miljon fornlämningar. I de allra flesta fallen vilar ansvaret för fornminnesvården på markägaren. Den statligt finansierade fornminnesvården har varit kraftigt underfinansierad. Den nationella överblicken över tillståndet bland våra fornminnen lämnar också en hel del övrigt att önska. Det har tidigare konstaterats att haft mycket dålig uppfattning om hur det ser ut med tillgängligheten till landets fornminnen. Först när man fått fram ett system för uppföljning av tillgänglighetsarbetet kan man få den överblick över arbetet i länen som saknas. För att komma närmare målet om en god fornminnesvård och ett kulturarv som är tillgängligt för alla medborgare är det uppenbart att det förutom ökade statliga resurser till fornminnesvården också krävs ökade insatser för att öka omfattningen av den ideella fornminnesvården. På flera håll i landet bedrivs lokala och regionala projekt där enskilda medborgare, skolklasser och föreningar erbjuds att ”adoptera ett fornminne” eller bli ”fadder” för ett fornminne. Som fornminnes-fadder får man genomgå en kortare utbildning, ofta i eller ett länsmuseums regi, kring vård och skötsel och åtar sig sedan att göra fornminnet tillgängligt genom att röja bort sly, kontrollera informations-skyltar samt genom att regelbundet kontrollera och rapportera eventuella skador på fornlämningen. För till exempel en skolklass kan uppdraget som fornminnesfadder innebära ökade möjligheter till meningsfull utomhusvistelse, bättre känsla för historien samt ökad närhet och förståelse för hembygden och dess landskap. Vår bedömning är att det fortfarande finns en relativt stor outnyttjad potential inom den ideella fornminnesvården och att staten med relativt små medel i form av förbättrad marknadsföring och ökad information skulle kunna uppnå stora vinster för fornminnesvården och tillgängligheten till kulturarvet. Med anledning av ovanstående föreslår vi att bör tillkännage för regeringen att man möjligt bör återkomma med förslag kring hur omfattningen av den ideella fornminnesvården skall kunna öka. Per Ramhorn (SD)
mot · H2023006 · 2014-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:15 Upphävande av kravet på vårdvalssystem i primärvården. avslår regeringens förslag i proposition 2014/15:15. infördes en skyldighet för landstingen att införa vårdvalssystem genom att tillämpa lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). Syftet var att öka patienternas valfrihet och underlätta för vårdgivare att etablera sig i primärvården med offentlig ersättning. Alla utförare som uppfyller de av uppsatta kraven i vårdvalssystemet ska ha rätt att etablera sig med offentlig ersättning. Grundregeln i ersättningssystemen ska vara att resurserna följer patientens val och att offentliga och fristående vårdgivare behandlas lika. Denna valfrihet vill nu regeringen avveckla . Det är förvånande att regeringen stressar igenom en lagändring för att upphäva det obligatoriska vårdvalet i primärvården, som möjliggör en mer jämlik vård, oavsett var man bor i . En kortfattad promemoria från regeringen har varit på snabb remissrunda. En majoritet av remissinstanserna anser att en lagändring skulle få stora negativa konsekvenser för patienter och vårdgivare i både offentlig och alternativ regi. Samtliga sjukvårdens fackliga och patientföreträdande organisationer är kritiska till att ändra lagen. Även Kommuner och Landsting (SKL) och samtliga arbetsgivar- och näringslivsorganisationer liksom vårdgivarföreträdare från alla fristående driftsformer, är kritiska till lagändringen. anser att det är inkonsekvent att i en lag föreslå att patienter ska ha rätten att välja utförare och i en annan lagstiftning som är tänkt att träda i kraft vid samma datum, medvetet öppna för att den rätten inskränks. Regeringens egen granskningsmyndighet, Myndigheten för Vårdanalys, anser att remisspromemorian inte utgör ett fullgott underlag för ett ställningstagande. De menar att de problem som anges som grund för den föreslagna lagändringen är otillräckligt preciserade och belysta. Det är även otillräckligt belyst att den föreslagna lagändringen åtgärdar de problem som angivits på ett ändamålsenligt sätt, därutöver saknas en konsekvensanalys ur bland annat ett patientperspektiv. Att beredningen varit forcerad påtalar flera remissinstanser. Därtill väljer regeringen att förbise Lagrådet, vilka tillhör den självklara beredningen av lagstiftning. Att regeringen väljer att stressa igenom ett beslut som helt och hållet saknar konsekvensbeskrivning, analys och som erhåller massiv kritik från remissinstansernas är anmärkningsvärt, av en regering som säger sig vara en samarbetsregering. Vårdvalet har bidragit till ökad tillgänglighet, fler nya vårdcentraler, ökat kvalitetsarbete och lika villkor för alla utförare. Flera myndigheter och institutioner har utvärderat vårdvalet löpande. Ett viktigt utvecklingsarbete bör nu göras för att ytterligare öka kvalité, jämlik vård efter behov och ökad tillgänglighet. Därför bör vårdvalet utvecklas, inte avvecklas.
mot · H2023007 · 2014-11-20 00:00:00 — med anledning av skr. 2014/15:12 om förvaltningen av regionala projektmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda fördelarna och nackdelarna med att återinföra ett automatiskt anslagssparande. om förvaltningen av regionala projektmedel konstaterar att regeringens styrning och uppföljning av de regionala projektmedlen inte är utformad på ett sätt så att den svarar upp mot grundläggande krav på offentlig förvaltning. Rapporten ger en tydlig bild av att den borttagna möjligheten till anslagssparande påverkar de regionala aktörerna, att det i vissa fall skapas en större press att betala ut de pengar som beslutats . menar att detta kan leda till ökade administrativa kostnader och i vissa fall till att projektmedel betalas ut i blindo. ser stor vikt av god hushållning av offentliga medel och att dessa betalas ut genom välgrundade underlag. Vi ser behovet av en bättre hushållning med projektverksamhetens medel och att detta skulle gynnas av möjligheten till ett automatiskt anslagssparande. Vi menar att en utvärdering bör göras gällande fördelarna och nackdelar med att återinföra ett automatiskt anslagssparande.
mot · H2023008 · 2014-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:13 Svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission (RSM) i avslår förslaget om ett svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission (RSM). En avslutning av militära insatser i Den svenska armén har gjort ett utmärkt arbete i genom att ställa en trupp till förfogande i Mazar-e som en del av ISAF-operationen. Föredömligt och med egna förluster har de stött den afghanska nationella armén () och den afghanska polisen (ANP) samt tillfört rådgivare () till . Det mot talibaner har förts med syftet att hjälpa landets befolkning och att skapa demokrati. Som svenska medborgare kan vi därför känna stolthet över vårt historiska bidrag till landet. Även om den svenska armén och övriga ISAF utfört en föredömlig insats måste emellertid ändå en bortre gräns sättas för det svenska engagemanget i . menar att den gränsen har passerats och att det nu är folken i skyldighet att själva ta hand om sin säkerhet och sätta motvärn mot talibaner. Eftersom det svenska försvaret därtill har reducerats såväl ekonomiskt som gällande antalet förband innebär alltför stora internationella engagemang dessutom att vårt eget existensförsvar inte kan planeras eller övas på det sätt som krävs. Varje självständig nation bör emellertid äga ett existensförsvar, vilket vi menar att tyvärr inte gör. Vår primära målsättning bör därför vara att bygga upp ett sådant försvar, kapabelt att möta framtida hot i vårt närområde, istället för ett försvar dimensionerat för insatser på fjärran slagfält till oklart gagn för . Det står därför klart att bör lämna insatsen . Ju längre vi stannar, desto mer riskerar vi att dras in i ett utdraget inbördeskrig som kan komma att vara och kosta det svenska försvaret åtskilliga medel som i stället kunde ha använts till en uppbyggnad av försvarsorganisationen i . Med anledning av det som anförts ovan önskar vi sammanfattningsvis inte ett svenskt deltagande i utbildningsinsatsen RSM som regeringen nu föreslår, utan avstyrker istället propositionens förslag om ett medgivande.
mot · H2023009 · 2014-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2014/15:15 Upphävande av kravet på vårdvalssystem i primärvården avslår proposition 2014/15:15 Upphävande av kravet på vårdvalssystem i primärvården. är i grunden positiva till valfrihet och konkurrens. Ett brett utbud av utförare stimulerar till ökad kreativitet och effektivitet samt så förbättrar det även möjligheterna för att den enskilde medborgaren ska finna en välfärdstjänst vars utformning och inriktning passar just hans eller hennes individuella behov och när det kommer till lagen om valfrihet har denna för många patienter och brukare varit av stor betydelse, både vad gäller att stärka patientens egen valfrihet men även för tillgängligheten inom primärvården. Regeringen har valt att ingå i en överenskommelse med och föreslår för ett förslag som inte har stöd runt om i landet. Majoriteten av remissinstanserna avstyrker förslaget med hänvisning till att det bland annat kommer påverka patienternas valmöjligheter på ett negativt sätt, att förslaget får oönskade följder och att det finns en risk att det blir färre vårdcentraler. Myndigheten för vårdanalys ser risker kring att den föreslagna lagändringen medför försämrad likvärdighet över landet och menar att förslaget motverkar patientens egna fria val och inskränker därmed patientens rätt i vården. kan därför inte ställa sig bakom förslaget om upphävande av kravet på vårdvalssystem i primärvården, då det motverkar tillgänglighet och patienternas valmöjligheter. Per Ramhorn (SD)