ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202128 · 2014-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda hur en bestämmelse om uppenbart missbruk av offentlighetsprincipen bör utformas och att regeringen bör återkomma till med förslag. Syftet med den svenska offentlighetsprincipen är att främja ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. Därför stadgas det i 2 kap. 1 § TF att varje svensk medborgare ska ha rätt att ta del av allmänna handlingar. Men denna rätt är inte absolut utan får begränsas av hänsyn till ett antal noga specificerade ändamål, däribland rikets säkerhet, den centrala finanspolitiken och brottsbekämpning (2 kap. 2 § TF). Däremot har det ingen som helst betydelse vilket syfte som ligger bakom en begäran att få ut en allmän handling. På så sätt har grundlagsstiftaren skapat en garanti mot godtycke hos den utlämnande myndigheten. Men ordningen innebär också att offentlighetsprincipen i enstaka fall inbjuder till missbruk. JO påminner oss om den saken i ett färskt beslut (dnr 180-2014) där kommun kritiseras för att inte ha låtit en person ta del av offentliga handlingar. Att kvinnan i fråga har terroriserat kommunen och dess anställda hjälps inte. ”Sammanfattningsvis har jag ingen anledning att ifrågasätta att kommunen ansett den rådande situationen ohållbar och att det var nödvändigt att hitta en långsiktig lösning på de problem L.P:s omfattande framställningar medfört, dels när det gäller kommunens medarbetare, dels när det gäller kommunens möjlighet att på ett rättssäkert sätt utföra sitt ordinarie arbete. Det sätt på vilket kommunen valt att hantera L.P:s framställningar om handlingsutlämnande är dock oförenligt med bestämmelserna i 2 kap. TF, 6 kap. OSL och 1 kap. 9 § RF.” Enligt kommun kan JO:s kritik innebära att man tvingas anställa ytterligare personal med anledning av kvinnans omfattande kontakter med kommunen och hennes närmast maniska beteende att begära ut handlingar, detta till betydande kostnader för kommunen och dess skattebetalare. Det är orimligt att en kommuns eller annan myndighets ekonomi allvarligt försämras bara för att en person utan annat syfte än att trakassera dess anställda (och därmed också orsaka arbetsmiljöproblem) begär att få ut kopior av i stort sett varje handling som ges in till kommunen/myndigheten eller som produceras inom den. För att komma till rätta med beteenden av detta slag bör offentlighetsprincipen förses med en undantagsbestämmelse som slår till vid uppenbara fall av missbruk, dvs utöver de specifika punkter som räknas upp i 2 kap 2 § TF. I annat fall riskerar respekten undergrävas för den offentlighetsprincip som vi alla vill värna. Regeringen bör utreda hur en bestämmelse om uppenbart missbruk av offentlighetsprincipen bör utformas och återkomma till med förslag.
mot · H202129 · 2014-10-29 00:00:00 — Skyddsområden för marin arkeologi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa en lagstiftning för skyddsområden med ett robust regelverk för hur marinarkeologiska fynd ska hanteras som övrig marin verksamhet möjliggörs i skyddsområdena. Allt oftare nås vi av nyheter om arkeologiska fynd på . Ny och bättre teknik gör att tidigare okända fynd eller kända fynd men på platser som inte varit möjliga att undersöka på grund av djupförhållanden, blivit möjliga att undersöka. bräcka vatten och avsaknad av skeppsmask ger unika förutsättningar att hitta också gamla skeppsvrak i . Förmågan att exploatera fynd på allt större vattendjup har också fört sökandet efter nya arkeologiska fynd ut på internationellt vatten. Därvid har bristen på och behovet av ny nationell och internationell lagstiftning för skydd av fyndplatser blivit högaktuell. Ovissheten om vad som gäller och risken för plundring i avsaknad av ett vedertaget regelverk riskerar bli ett hinder i en annars positiv utveckling. Att lösa problemet genom att rätt upp och ner skapa reservat med tillträdesförbud skulle innebära en död hand över all verksamhet i området och bli till stort men för yrkesfiske och yrkessjöfart. Eftersom som nation dels är framstående i marinarkeologi, dels har en lång Östersjökust och har stora delar av landets historia fast förankrad i skeppsvrak på finns det skäl att agera för en ny internationell lagstiftning, en lagstiftning som är utvecklingsorienterad. Internationella överenskommelser med bäring på syftande till att skapa skyddsområden hav samma funktion. Denna lagstiftning eller överenskommelse måste ha som mål att skapa skyddsområden med ett robust regelverk för hur marinarkeologiska fynd hanteras som övrig marin verksamhet i området så som fiske och sjötrafik kan fortgå parallellt med de marinarkeologiska skyddsåtgärderna.
mot · H20213 · 2014-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för cykelturism. Cykelturismen växer runt om i världen. Vilka åtgärder som behövs för svenska förhållanden är inte sammanfattat och aktörer agerar utan att helhetsgrepp. Turism kan vara mångfacetterad och kan bestå av allt från stillsam cykling mellan gårdar och cykling i storstäder till avancerade turer för vältränade landsvägscyklister samt motionsloppsdeltagare. För att utveckla i behövs det bättre information generellt sett lättillgängligt kartmaterial, skyltning av nationella cykelleder och information åtminstone på engelska. Trafikregler och skyltar behöver utvecklas och anpassas och skyltning behöver ske mer samordnat samt i större utsträckning. Information om gällande trafikregler bör göras allmänt lätttillgänglig på olika språk och alltid på engelska. Användandet av skyltar som riktar sig till cyklister bör utökas inte minst vad gäller varningar och väjnings- och stopplikt. Berörda verk som ansvarar för vägar, cykelbanor, planering och besöksnäring bör tillsammans med berörda turistorganisationer tillsammans skapa förutsättningar för ökad cykling i . Länsstyrelserna bör ha en viktig roll i att bidra till regionala strategier för att utveckla cykelinfrastrukturen ur ett besöksnäringsperspektiv. Angelägna satsningar handlar även om att koppla ihop cykling med andra transportslag. Det måste bli möjligt att kombinera kollektivt resande med cykling, även vad gäller transporter till och från flygplatser. Trafikhuvudmännen bör ha i uppdrag att även planera för cykelparkeringar och cykelförvaring. Vissa trafikregler i tätort tar mest hänsyn till bilburna resenärer vilket påverkar cyklingen negativt. Detta drabbar alla cyklister oavsett om man är besökare eller bofast. Internationellt sett finns goda exempel på hur regler och information kan utvecklas. Då besöksnäringen berör många olika aktörer och myndigheter kan ett nationellt grepp om frågorna både lyfta betydelsen av insatser och skapa förutsättningar för viktig samordning så att positiva helhetslösningar kan skapas, till gagn för alla cyklister. Behov av åtgärder finns för att öka besöksnäringen i och cykelturismen är en stor potential om förutsättningar skapas på alla nivåer i samhället.
mot · H202131 · 2014-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att olika företagsformer ska ha lika regler i trygghetssystemet. I finns olika företagsformer, och vilken form det är beror på verksamhet, ägande, kapitalinsats med mera. En företagare är en person som är anställd av sig själv som enskild näringsidkare eller anställd i ett bolag som personen äger. näringsidkare kan man hos få F-skattsedel och det reglerar då hur man ska betala skatt och avgifter. De vanligaste bolagsformerna är enskild näringsidkare, handelsbolag, aktiebolag, enskild firma, kommanditbolag och ekonomisk förening. Beroende på företagsform har man som företagare olika ägaransvar, olika beskattningsansvar med mera och många olika regelverk som styr verksamheten och företagarens rättigheter och skyldigheter. Det går inte att göra företagsformerna lika eller att gällande lagstiftning ska gälla på samma sätt för en företagare som för en Men ett stort problem som måste förändras är när det gäller trygghetssystemen för företagare. Är man ensamföretagare i dessa olika bolag gäller helt olika regler. Den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas olika och den styr ersättningen av våra Arbetslöshetsförsäkringen, föräldrapenningen, rätten till sjukpenning, möjlighet att göra avdrag för eget pensionssparande m.m. blir olika. Företagare oaktat associationsform måste bli bedömda så lika som möjligt. Det är hög tid att göra en grundlig genomlysning av företagsformer och medverka till att de utifrån trygghetssystemen bedöms lika.
mot · H202136 · 2014-10-29 00:00:00 — Förutom kostnadsberäkningar för att införa ransonering behövs underlag för bl.a. hur det påverkar andra styrmedel och de offentliga investeringarna för att minska utsläppen av koldioxid. En utredning bör därför tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H20214 · 2014-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder för väg 225 i . är en viktig port till sjöfarten i . Med hamnutbyggnad kommer trafiken att öka och inte minst de tunga lastbilstransporterna. De tunga lastbilstransporterna som skall söderut och till kommer sannolikt även välja väg 225 som går från till samt kopplingen till E4, oberoende av om man skapar bättre vägförbindelse från väg 73 till E4 längre norröver. Efter väg 225 finns ett stort antal utfarter från de olika mindre byarna. Vägbanan är inte anpassad för den tunga trafik som går där. För att inte tala om den trafikfara som den tunga och täta trafiken innebär inte minst för barn som skall till och från busshållplatser när de skall till sina skolor. Det saknas vägrenar vilket påverkar gångtrafikanter och cyklister. Det är inte rimligt att vänta till med åtgärder avseende väg 225. Hamnen, och dess förutsättning för sjöfart och handel, har även nationellt intresse vilket bör beaktas i kommande planering av nödvändig infrastruktur. planerar för ny exploatering i och i närheten av . Dels är det en förtätning av , dels ny bostadsbebyggelse i anknytning till väg 225. Exploateringen kommer att påverka trafiksituationen på med ökade trafikmängder, men även ett ökat korsningsbehov för boende. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H202142 · 2014-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en statlig informationskampanj om droger. har vi fått blandade signaler om hur förhållningssättet och acceptansen för droger har utvecklats hos landets unga. Visserligen ligger fortfarande drogmissbruket bland svenska ungdomar på en, i en internationell jämförelse, relativt låg nivå men ändå kan man se tecken, inte minst inom populärkulturen, på en ökad acceptans för exempelvis cannabis och olika former av så kallade partydroger. Detta trots att vi har fått en allt större kunskap om dessa drogers stora skadeverkningar. Även om den stora majoriteten inte använder narkotika så kommer alltfler i kontakt med miljöer där narkotika förekommer. Det kan vara genom resor till länder där drogmissbruk är mer accepterat och mer vanligen förekommande, genom film och tv där droganvändande kan skildras helt utan att dess baksida visas upp, eller genom Internet där förespråkarna för en droglegalisering är mycket aktiva på olika forum och hemsidor. I har vi en bred enighet om en restriktiv drogpolitik där nolltolerans skall vara ledstjärnan. Därför är det så viktigt att denna uppfattning också i än högre grad också manifesteras gentemot samhället i stort och då särskilt mot ungdomsgenerationen. Vi måste från statens sida bli bättre på att tillgängliggöra den nya kunskap som finns om faran med drogmissbruk. Särskilt när de drogliberala debattörerna blir alltmer högljudda så bör vi gå till svars med en välunderbyggd, forskningsbaserad och saklig men också tydlig informationskampanj om varför vi har den restriktiva politik som vi har och varför droganvändning är så farligt.
mot · H202143 · 2014-10-30 00:00:00 — Respekt för äganderätt till åldrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur de gällande ålfiskebestämmelserna förhåller sig till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Ålfisket är ett kulturarv i östra och södra . Ålbeståndet hotas av bland annat vattenkraften, miljögifter, predatorer som skarv och säl men också av det mindre kontrollerade fiske som sker i en del andra länder, bland annat fisket av glasål i . Det är av stor vikt att man på flera fronter arbetar för att ålbeståndet ska växa. Fiske av ål är i knutet till de så kallade åldrätterna. En åldrätt är fast egendom som är föremål för lagfart och åsätts taxeringsvärde liksom annan fast egendom. (numera Havs- och vattenmyndigheten) beslutade, med verkan , om generellt förbud mot ålfiske. Reglerna syftar till att minska antalet tillstånd genom att inte bevilja tillstånd för ny ägare vid generationsväxling eller när tillståndshavare av annan anledning upphör med sitt ålfiske. Ett ålfiskeförbud hindrar naturligtvis inte att åldrätten i sig säljs eller ärvs. Dess värde riskerar dock att minska avsevärt eller att helt försvinna genom att svenska myndigheter i realiteten förhindrar möjligheten till ålfiske. Detta sker genom beslut av myndighet och inte genom lagstiftning och det görs helt utan kompensation. Ägaren eller arrendatorn som inte får bedriva ålfiske måste, trots att ålfiskefastigheten inte kan nyttjas, fortfarande betala fastighetsskatt. Gällande regler kring ålfiske, som i realiteten syftar till att förbjuda det, drabbar näringslivet och landsbygden hårt. Ålfiskarna besitter också ovärderliga kunskaper om ålen som behövs om vi ska kunna förstå och skydda ålen bättre. Det kan ifrågasättas om ålfiskeförbudet är förenligt med Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Konventionen medger en stat att genomföra lagstiftning för att reglera nyttjandet av egendom i överensstämmelse med det allmännas intresse. Praxis visar att sådan lagstiftning kan användas för att skydda fiskbeståndet. De begränsande bestämmelserna måste dock utformas med respekt för egendom och med krav på att ingreppet i den enskildes rätt ska vara proportionerligt. I proportionalitetsbedömningen ska man bland annat ta hänsyn till om den drabbade tillerkänns ersättning i någon form till följd av ingreppet. Det bör utredas om den inskränkning som ett fiskeförbud innebär kan strida mot Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och, om så är fallet, hur regelverket kan utformas på ett sätt som överensstämmer med konventionen, som det beaktar hotet mot ålen.
mot · H202145 · 2014-10-30 00:00:00 — Slopad åldersdiskriminering på Systembolaget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta myndiga personer att handla alkohol på samma villkor och därmed sänka åldersgränsen vid försäljning av alkoholdrycker . I är myndighetsåldern . När man är myndig får man till exempel rösta och bli invald i beslutande församlingar i kommun, landsting/region och riksdag. Som myndig får man därutöver ta körkort och göra militärtjänstgöring. Det är dessutom tillåtet att köpa öl, vin eller sprit på krogen direkt efter tolvslaget den dag man fyller 18. En rad skyldigheter medföljer också den myndige. En myndig person har däremot inte alla rättigheter som den som fyllt 20. En 18-åring får till exempel inte köpa öl eller vin från Systembolaget till en middag i hemmet, eftersom det inte är tillåtet enligt lag. Den nuvarande alkohollagstiftningen diskriminerar därför myndiga personer fram till 20-årsdagen. Likhet inför lagen borde också innebära att man har en och samma myndighetsålder. Den nuvarande ordningen är orimlig och åldersgränsen på Systembolaget bör därför sänkas till .
mot · H202147 · 2014-10-30 00:00:00 — Fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i . Ohälsa är en angelägen samhällsutmaning som vi måste få bukt med. Ohälsan och ohälsotalen är inte bara ett växande hot för den enskilda individen, utan även för samhället i stort. Med ökade ohälsotal får vi mindre resurser till vår gemensamma välfärd. Det är därför viktigt att förebygga ohälsa i de avseenden där det är möjligt. Forskningen visar att fysisk aktivitet har stor betydelse för folkhälsan och välbefinnandet. Vuxnas motionsvanor visar tydligt behovet av att skapa intresse för fysisk aktivitet. Dessutom visar forskningen att återkommande träning ger positiva effekter både rent fysiskt för kroppen, men även psykiskt för själen. Några av de positiva effekterna är bättre bentäthet, bättre blodsockerkontroll, bättre hjärthälsa, bättre sömn, starkare motståndskraft mot stress och högre koncentrationsförmåga. Barn har en helt annan livsstil än tidigare, något som på många sätt kan ses som positivt. Men med det följer också olika typer av utmaningar. Allt fler barn åker kollektivt till och från skolan istället för att gå eller cykla. Fritiden ägnas i stor utsträckning åt att sitta framför tv-apparater, datorer eller smartphones, istället för att utöva någon fysisk aktivitet. Detta innebär mer stillasittande aktiviteter, för en människokropp som i själva verket är konstruerad för kroppsarbete. Ohälsan och ohälsotalen är en stor samhällsfråga där ämnet idrott och hälsa bara är en av många viktiga delar för att lösa den. Mer tid till idrott i skolan avhjälper inte alla hälsoproblem, men det kan förebygga några. Med ovanstående som bakgrund yrkar jag på att regeringen ser över möjligheterna till fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i .
mot · H202148 · 2014-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta vinsterna av uranbrytning till stor del komma staten till godo i form av en statlig uranfond. är det land i som bedöms ha de största tillgångarna på uran. Det här gör uranprospektering och brytning i intressant för både nationella och internationella företag. Uran förekommer både i urberg och i sedimentära bergarter, främst i alunskiffrar. Uranhaltiga mineraliseringar har påträffats på många ställen i , bland annat i , , , och . bryts inte uran i men i takt med att världens efterfrågan på uran växer har många utländska företag fattat ett intresse för den svenska berggrunden, och prospektering och provborrningar sker nu på många håll i landet. För att få bryta uran krävs tillstånd enligt minerallagen, och lagen om kärnteknisk verksamhet. Det krävs tre separata tillstånd enligt tre separata lagar för att få bryta uran. Uranbrytning föregås av en sträng miljöprövning och kommunen där brytning planeras har också, enligt , vetorätt i frågan. Det är regeringen som noggrant kommer att pröva en eventuell ansökan om att få bryta uran, under förutsättning att kommunfullmäktige i den kommun där brytning ska ske har tillstyrkt detta. Det finns ingen anledning att ändra i denna lagstiftning. Uranbrytning är ett riksintresse då det finns enorma ekonomiska intressen för staten – detta tillsammans med att staten står för de långvariga miljökonsekvenser, som en uranbrytning ger gör att staten bör ges vinsterna av uranbrytningen. Detta hindrar inte att privata bolag kan stå för själva driften. Regeringen bör undersöka möjligheten för att de huvudsakliga vinsterna av uranbrytning kommer staten till del i form av en statlig uranfond.
mot · H202149 · 2014-10-30 00:00:00 — Ekonomiska frizoner i glesbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygdsområden. I den svenska debatten har framförts förslag om att införa särskilda ekonomiska frizoner i områden som präglas av olika former av utanförskap. De områden som det mest ofta fokuseras på är storstädernas invandrartäta förortsområden där arbetslösheten ofta är hög. En annan del av landet som inte lika ofta figurerar i dessa diskussioner men där problematiken på många sätt är likartad är landets glesbygdsområden och detta gäller inte minst i inland. I dessa områden så finns det ofta flera problem som samverkar. Minskad lönsamhet för jordbruket, avflyttning, minskad samhällsservice och bristande kommunikationer är några anledningar till att dessa områden ekonomiskt har hamnat på efterkälken. så finns det också positiva möjligheter som förtjänar att uppmuntras. Det finns inte sällan en möjlighet till småföretagande inte minst inom turism och annan besöksnäring som kan vända den ekonomiska utvecklingen till något positivt. För att främja detta skulle regeringen kunna se över möjligheten till att inrätta ekonomiska frizoner i dessa områden och där underlätta anställningar genom exempelvis reducerade arbetsgivaravgifter för nystartade företag. I andra europeiska länder har man inrättat just sådana frizoner i områden som ekonomiskt har halkat efter landet i stort. Det viktigaste måste vara att minska bidragsberoende och öka självförsörjningen även i dessa delar av landet.
mot · H20215 · 2014-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en regional trängselavgift. Trängselskatten syftar till att styra trafiken genom att prissätta trängsel. Ekonomiska incitament kan användas som miljöstyrande åtgärd; den som förorenar ska betala. Skatten används även som delfinansiering av infrastruktur. Trängselskatten kan ge ett effektivare nyttjande av trafiksystemet genom att en del resenärer och transportörer väljer andra transportmedel, restidpunkter eller rutter för sin resa. Därmed kan även utsläppen av partiklar minska och bullerkällor minska till antalet. Genom en förbättrad kollektivtrafik kan trängselskatten bidra till att fler väljer att åka kollektivt. Trängselskatten är en statlig skatt vars utformning bestäms av . Rådigheten över utformning och anpassningar med ett regionalt helhetsperspektiv torde främst åligga de lokala regionala och lokala beslutande församlingarna. Allt fler regioner kan komma att nyttja möjligheten för att styra trafiken i syfte att värna miljön samt för att delfinansiera åtgärder. Förutsättningarna ser olika ut, och behoven förändras . Det regionala inflytandet och ansvaret är viktigt att uppmärksamma. Kunskapen om behoven, miljöproblemen och behovet av samordning med till exempel bostadsbyggande gör att makten över besluten bör förstärkas på regional nivå. Trängselavgifter skulle därmed kunna beaktas tillsammans med andra avgifter i egenskap av miljöåtgärder såsom miljöåtgärd för dubbdäck och avgifter för anordnande av parkeringslösningar. Åtgärder som kan förbättra miljön i form av minskade luftföroreningar och trängsel behöver ses som en helhet och därmed behöver även rådighet över beslut utformas därefter. Den statliga trängselskatten bör utformas som en regional trängselavgift.