mot · H2023002 · 2014-11-11 00:00:00 — Regeringens mål om 250 000 nya bostäder till 2020 ser ut att nås redan med den nuvarande byggtakten. Regeringens mål innebär en ambitionssänkning i en av viktiga framtidsfrågor. I motsatte sig Socialdemokraterna, och många av de förslag till enklare och mer flexibla regler som alliansregeringen lade fram. Risken är nu stor att det väntar av stiltje vad gäller regelförenklingar till förmån för olika typer av subventionslösningar. Vi menar att det är problematiskt att införa bidrag som så tydligt gynnar fastighetsägare som inte har vårdat sina bostadsbestånd. Dessutom finns en risk att stöden går till renoveringar som ändå skulle ha blivit av eller att kommuner och fastighetsägare rent av avvaktar med nödvändiga renoveringar tills de beviljats statligt stöd för dem. Subventioner snedvrider konkurrensen och kan även göra byggandet i sig dyrare. Att subventionera upprustningar gör inte heller att bostäderna blir fler. Regeringen försämrar förutsättningarna och skruvar ner ambitionsnivån för såväl transporter som bostadsbyggande. Det riskerar att skada tillväxten och drabbar människor mitt i vardagen. Alliansregeringen har fördubblat anslagen till drift och underhåll av järnvägen . –2025 vill vi satsa totalt på infrastruktur. Det möjliggör underhåll och stora investeringar i befintlig infrastruktur, liksom nysatsningar för att förbättra möjligheterna för såväl arbetspendling som godstransporter. Alliansregeringens politik för viktiga förbättringar för bland annat gruvnäringen och andra näringar som är beroende av transporter har påbörjats. Anslaget till enskilda vägar höjdes väsentligt av alliansregeringen. Genom hela pågår väg- och järnvägsprojekt för att förbättra framkomligheten och transportmöjligheterna. Effektivare transporter innebär också minskad miljöpåverkan och minskade klimatutsläpp. Alliansen vill fortsätta detta arbete. Nya stambanor innebär en historisk satsning på hållbart resande som kraftigt ökar järnvägskapaciteten och är till nytta för hela . Satsningen främjar ett ökat tågresande och bidrar därigenom till mindre koldioxidutsläpp från trafiken. Det befintliga järnvägssystemet kan i högre utsträckning användas för gods och regional pendeltågstrafik. Fler kan få jobb när det blir enklare att flytta och att pendla. Restiderna mellan och förkortas avsevärt. Sammantaget skapas ett mer robust järnvägsnät. Alliansregeringen tillsatte en förhandlingsperson för att skapa förutsättningar för fler bostäder och järnvägs- och vägsatsningar i storstadsregionerna och andra berörda regioner genom överenskommelser mellan staten, kommuner och regioner. nya stambanor för höghastighetståg på sträckorna mellan och och mellan och , inom ramen för Sverigebygget, att förutsättningarna prövas för att bygga ytterligare en fast förbindelse mellan och , att förutsättningarna prövas för att bygga ut järnvägen i norra med ett betydande inslag av medfinansiering från näringsliv, kommuner och regioner, satsningar på kollektivtrafik och annan infrastruktur i , och inom ramen för Sverigebygget, för att få fart på bostadsbyggandet; vi vill följa upp Stockholmsöverenskommelsen om utbyggd tunnelbana och fler bostäder genom att förhandla om ytterligare tunnelbanelinjer och annan spårbunden trafik. Förbifart ska byggas; vi vill också pröva förutsättningarna för en finansieringslösning av en östlig förbindelse som knyter samman trafikledsförbindelsen kring och som inte inkräktar på . Företag ska kunna verka i hela . De ska kunna hitta rätt kompetens och transportera sina varor och produkter. trafikerar /, , , , , , , , , , , och . En nedläggning av skulle drabba hela landet. Skattesystemet måste utformas på ett sätt som inte slår särskilt hårt mot landsbygden. Vi motsätter oss till exempel införandet av en kilometerskatt, vilken särskilt skulle drabba företag på landsbygden. att en högre vikt på lastbilar tillåts för att på så vis förbättra möjligheterna för skogs- och gruvindustri att transportera sina varor, att verksamheten vid bevaras och utvecklas. För att minska bostadsbristen bör bostadsbyggandet öka. Det måste gå snabbare att sätta spaden i marken, och tillgången på mark där det går att bygga måste öka. Alliansregeringen genomförde en rad åtgärder för att förenkla de regler som lagt hinder i vägen för byggande. Bland annat har kommunernas möjlighet att ställa krav i detaljplanerna begränsats. Tack vare dessa åtgärder ser vi nu att bostadsbyggandet ökar och kommer 40 000 nya bostäder att påbörjas. Med ett byggande i den takten får vi 250 000 nya bostäder till 2020. Men det räcker inte. Därför tog alliansregeringen initiativ till Stockholmsförhandlingen, som resulterade i avtal om utbyggd tunnelbana och 78 000 nya bostäder . Alliansen vill fortsätta arbetet med att undanröja hinder, bland annat genom ytterligare regelförenklingar och kortare handläggningstider. På så sätt, och genom att koordinera investeringar i infrastruktur och bostäder, möjliggör satsningarna inom Sverigebygget att det byggs ytterligare minst 150 000 nya bostäder runtom i landet . Sverigebygget och Stockholmsförhandlingen får positiva effekter på bostadsbyggandet , vilket bedöms leda till 50 000 nya bostäder . Sverigebygget skapar alltså förutsättningar för 300 000 nya bostäder . Våra framtidsinvesteringar sträcker sig ända och bidrar till målet om över 5 miljoner jobb till 2020. Alliansregeringen tillsatte även en kommitté som utreder förutsättningarna för att skapa en regional planeringsnivå för bostadsbyggande för att förhindra att kommuner bortser från regionala behov i sin planering. Kommunerna bör också bidra till att sänka byggkostnaderna, t.ex. genom sänkt parkeringsnorm. Vi vill även sänka byggkostnaderna genom bättre utnyttjande av stordriftsfördelar. Alliansregeringen ändrade strandskyddsreglerna 2009 och 2010. Syftet var att främja utvecklingen i landsbygdsområden med god tillgång till stränder, men också att öka det lokala och regionala inflytandet. Reglerna har dock inte fått det genomslag som det var tänkt. Därför tog alliansregeringen fram ny lagstiftning som ger möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag. Alliansen vill nu gå längre för att förbättra förutsättningarna för byggande och boende i strandnära lägen. en översyn som ska utreda åtgärder i syfte att korta processen till byggstart med upp till , införande av nya och kortade tidsgränser för kommunernas och länsstyrelsernas handläggning, mer flexibla bullerregler för att öka tillgången på byggklar mark, förändrade möjligheter att överklaga byggbeslut, en privat initiativrätt, möjlighet till jämförelser mellan kommuner och minskat obligatoriskt krav på detaljplan, för att snabba på byggprocessen; vi vill även att fler detaljplaner ska kunna antas av eller kommunstyrelsen; vi vill därtill se tidsbegränsade detaljplanebestämmelser om husens utseendemässiga utformning, att fler åtgärder bygglovsbefrias i syfte att underlätta för den enskilde fastighetsägaren. att ansökningsavgiften för bygglov ska reduceras om kommunerna inte håller tidsgränsen för handläggningen, att behovet av fler bostäder ska vara en viktig prioritering vid utformningen av reglerna för riksintressen, förändringar i kulturmiljökraven och reglerna för arkeologiska undersökningar för att underlätta för byggande, att bostadsbyggande, vid sidan av miljönytta, ska vara styrande vid prioritering av områden för sanering av mark, att strandskyddet görs mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande och boende i strandlägen, samt för jordbruksnäringarna och för annan näringsverksamhet; exempelvis bör förutsättningarna för att utöka dispensmöjligheterna vid landsbygdsutveckling i strandnära lägen ses över. I de mest exploaterade områdena bör strandskyddet vara fortsatt starkt. Bristen på studentbostäder kan i vissa fall göra att studenter tvingas tacka nej till en utbildningsplats. Alliansregeringen inledde genomförandet av omfattande förenklingar för studentlägenheter och mindre lägenheter upp till 35 kvm. Dessa förenklingar kommer göra det enklare och billigare att bygga mindre lägenheter. Utöver dessa förenklingsregler som gäller lika för dessa boendeformer så kommer studentlägenheter att ha större möjligheter till avsteg från bullerreglerna. Det har också blivit enklare och mer lönsamt att hyra ut i andra hand eller att hyra ut ett rum i den egna bostaden. Men är det alltför svårt att hitta ett studentboende. Ingen student ska behöva avstå från sin studieplats på grund av bostadsbrist. Alliansen har därför satt ett mål om 20 000 nya studentbostäder till 2020. Bostadsbristen för studenter är som störst i . Vi vill att arbetet med att bygga en ny tunnelbanestation i campusområdet mellan och inleds . att en studentbostadsförhandlare utses för att möjliggöra att ett stort antal studentbostäder byggs snabbt, en utredning av ytterligare anpassningar av tillgänglighetskrav och prövning av andra lättnader i byggregler för studentbostäder, en utredning av en egen boendeform för unga med begränsad hyrestid där syftet är att öka utbudet av lägenheter som är överkomliga för unga; på samma sätt som i studentbostäder ska i dessa lägenheter större avsteg från bullerreglerna kunna göras; ytterligare regelförenklingar i syfte att kunna bygga mindre och mer flexibla lägenheter ska också utredas, att Akademiska hus ska bidra till fler studentbostäder genom att det tydliggörs att bolagets inriktning omfattar byggande och förvaltande av studentbostäder, att lärosätena får en permanent möjlighet att förmedla bostäder. 12 Kvalitet och tillgänglighet i en sjukvård för alla I takt med att vi lever och kan behandla allt fler sjukdomar förändras kraven på hälso- och sjukvården. Alliansens utgångspunkt är en sjukvård präglad av kvalitet och tillgänglighet för alla. Skillnader i kvalitet eller tillgänglighet mellan regioner eller utifrån till exempel kön eller utbildningsbakgrund ska motverkas. har tillgången till vård förbättrats. Köerna har kortats och vi har sett en kraftig ökning av antalet vårdcentraler och generösare öppettider. Kvaliteten i sjukvården har också stärkts och patienterna är mer nöjda med vården. är ett av världens bästa länder på sjukvård. Alliansregeringen satsade mer resurser än vad som satsats på vården. Det finns fler aktiva läkare och sjuksköterskor än någonsin, och utbildar dessutom fler än . Apoteksreformen har inneburit fler apotek, bättre service och att vi kan köpa receptfria läkemedel i mataffärer och på bensinstationer. Regeringen försämrar tillgängligheten i vården genom att avveckla kömiljarden. Istället använder man stora resurser till satsningar med oklara mål där risken är att pengarna inte gör särskilt stor nytta. Med kömiljarden finns tydliga målsättningar och det råder ingen tvekan om kriterierna för att få ta del av pengarna. Med den av regeringen aviserade professionsmiljarden finns ingenting av detta. Satsningen har snarare formen av ett generellt statsstöd till landsting. Detta är olyckligt eftersom statliga satsningar på sjukvården bör ske riktat för att göra kvalitetshöjningar och inte för att finansiera landstingens verksamhet i stort. Regeringen lägger också förslag om att avskaffa vårdvalet inom primärvården. Det betyder att möjligheten att själv välja vårdcentral kraftigt försämras. Följden av förslaget riskerar att bli nedlagda vårdcentraler, försämrad kvalitet, minskad tillgänglighet och begränsad valfrihet. Regeringen väljer att begränsa medborgarnas valfrihet och istället öka landstingspolitikernas inflytande över människors valmöjligheter. 12.1 Ökad tillgänglighet och bättre kvalitet Trots kortare köer är det alltför många som fortfarande upplever att det kan vara svårt att komma i kontakt med sjukvården. Vissa landsting klarar inte heller kraven i den nationella vårdgarantin och det är stora skillnader mellan landstingen. Medan väntetiderna i vården har kortats väsentligt är bristande samordning och samverkan inom och mellan vårdgivare ett problem i dagens hälso- och sjukvård. Därför behöver kömiljarden utvecklas, bl.a. vad gäller tidsgränser och för att omfatta hela vårdkedjan. att kömiljarden behålls och utvecklas till en samordnings- och tillgänglighetsmiljard; förutom att fortsatt främja tillgänglighet och korta köer ska den också öka huvudmännens förutsättningar och drivkrafter att skapa mer sammanhållna vårdkedjor och öka vårdgivarnas helhetsansvar för patienten Vårdvalet inom primärvården innebar en stor och positiv förändring när det gäller tillgänglighet, innovationsfokus och effektivitet. Men är primärvårdens andel av den öppna vården låg jämfört med många andra länder, och primärvården kommer ofta sämre ut än den specialiserade vården i utvärderingar. Vi vill därför driva på kvalitetsutvecklingen inom primärvården. Vi anser också att det behövs ytterligare reformer för att stärka patientmakten. Bland annat bör reformer för ytterligare valfrihet övervägas. Utvärderingar har visat på stora regionala skillnader inom cancervården. Genom ökade riktade resurser och genom att samla kompetensen vill vi stärka jämlikhet och kvalitet i cancervården. Det är bra att även regeringen ställer sig bakom denna satsning. satsningar på 500 miljoner –2018 på att förkorta väntetiderna inom cancervården och på en ökad kvalitet i allmänhet; satsningen ska även bidra till snabb diagnos och förebyggande insatser, att viss avancerad cancervård samlas på ett mindre antal sjukhus för att höja kvaliteten. En särskild utredare fick i uppdrag av alliansregeringen att se över hur den högspecialiserade vården kan utvecklas genom en ökad koncentration. Utredningen ska vara klar och bidra till förbättrade vårdresultat och på så vis också en mer jämlik vård. En viktig förutsättning för en högkvalitativ vård är spridningen och tillämpningen av bästa tillgängliga kunskap. Vilken tillgång som finns på evidensbaserad kunskap ska inte bero på var vårdgivaren arbetar. Samlad kompetens kan också leda till ett bättre resursutnyttjande. Bättre kunskapsunderlag kan bidra till ökad patientsäkerhet, effektivare resursutnyttjande och ökad jämlikhet. att en nationell kunskapsguide för vårdens personal inrättas. 12.2 Stärk vården av äldre Människor med stora behov ska känna sig delaktiga i sin egen vård. Alliansregeringen kraftsamlade för att förbättra omhändertagandet av de mest sjuka äldre, bland annat genom ekonomiska incitament för samverkan. Målet har varit att få omsorgen och vården att samverka bättre och att använda resurserna mer effektivt så att vården och omsorgen i högre grad utgår från patienternas behov. Bland annat har detta resulterat i säkrare läkemedelsanvändning för äldre och bättre vård i livets slutskede. För en äldre person med många olika symtom och diagnoser kan kontakterna med olika huvudmän, verksamheter och personalkategorier ändå vara svåra att överskåda. De mest sjuka äldre har många olika kontakter i vården och omsorgen, vilket kan medföra lägre kvalitet för patienten och högre kostnader för vården totalt. Här finns förbättringspotential vad gäller samverkan mellan kommuner och landsting. Kontinuitet i vård- och omsorgskontakterna är också viktigt. ett prestationsbaserat stimulansbidrag som ska utgå till landsting och kommuner som sluter en regional överenskommelse om samverkan för en förbättrad vård och omsorg om äldre. De människor som drabbats av demenssjukdom är särskilt utsatta. En välfungerande demensvård är därför en av grundförutsättningarna för en fungerande äldreomsorg. Detta kräver i sin tur kompetent, välutbildad och välmotiverad personal. Forskning på demensområdet har visat att relationen till vårdpersonalen är bland det allra viktigaste i vården av demenssjuka. Därför bör medarbetarna inom vården och omsorgen ges både tid, resurser och specifik kunskap om demenssjukdomar för att de ska kunna skapa en så bra demensvård som möjligt. att en nationell demensplan tas fram i syfte att främja ökade kunskaper om demenssjukdomar och spridningen av kunskaperna; den ska dessutom bidra till en effektivare användning av befintliga resurser, t.ex. genom forskningssamarbeten, framtagande och spridning av bättre verktyg för arbetet vid t.ex. utredning och diagnostik i vård och omsorg eller för stöd till anhöriga. 12.3 Utbilda fler läkare och sjuksköterskor Det råder brist på läkare och sjuksköterskor, trots att har 3 500 fler läkare och 5 200 fler sjuksköterskor än 2006. Alliansregeringen arbetade för att bygga ut läkarutbildningen och sjuksköterskeutbildningen. Möjligheterna att rekrytera utbildad personal är avgörande för att hälso- och sjukvården ska kunna ge en god och säker vård och omsorg. åtgärder för att landstingen bättre ska kunna planera för sin kompetensförsörjning, att antalet platser på barnmorskeutbildningen utökas, att antalet platser på specialistsjuksköterskeutbildningen utökas. 12.4 Förebyggande arbete mot ohälsa Folkhälsan i utvecklas positivt och medellivslängden fortsätter öka. Ändrade levnadsvanor mot ett hälsosammare liv gör att fler kan hålla sig friska längre. Alliansregeringen gjorde satsningar på bland annat hälsocoacher och läkemedelsgenomgångar. Det finns också goda exempel på landsting som erbjuder hälsosamtal och därmed ger människor bättre förutsättningar att känna delaktighet och motivation att vid behov ändra sina levnadsvanor. satsar Alliansen på en nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Den syftar bland annat till utveckling av innovativa metoder för patientmedverkan samt verktyg för aktiv egenvård. Inom satsningen ges också stöd till primärvårdens sjukdomsförebyggande arbete. Det är bra att även regeringen gör denna bedömning beträffande behovet av satsningen. finns det dock hälsovinster att göra genom förebyggande arbete. Många hälsoproblem beror på alkohol, tobak och övervikt. Genom tidig upptäckt och personanpassade behandlingsupplägg kan många folkhälsoproblem förebyggas. Endast två av tio personer med kroniska och långvariga sjukdomar anser att de är involverade i sin egen vård. Detta visar att det finns brister inom vården när det gäller att möta patienters individuella behov. höjd skatt på alkohol, höjd skatt på tobak, att hälso- och sjukvården för personer med kroniska sjukdomar ska utvecklas och förbättras genom fortsatt arbete inom ramen för den nationella strategin. 12.5 Stärk patientens ställning Forskning visar att patientdelaktighet leder till bättre vård och bättre hälsa. träder alliansregeringens nya patientlag i kraft. Den tydliggör och förstärker patientens ställning genom förbättrad delaktighet, valfrihet och information. Vården ska utgå från patientens egna förutsättningar, och patienter får en lagstadgad möjlighet att välja utförare av primärvård och öppen specialiserad vård i hela landet. att patientens ställning stärks ytterligare genom att etablera en digital tjänst – Hälsa För Mig – där den enskilde enkelt ska kunna samla och spara information om sin egen hälsa. 13 Ett bra och tryggt land att åldras i Att åldras innebär ofta ett ökat behov av hjälp i vardagen. Hur hjälpen utformas påverkar i hög grad livskvaliteten. Alliansens utgångspunkt är att varje människa är unik, med egna önskemål och intressen. Rätten till självbestämmande är lika viktig oavsett ålder. Den välfärd som betalas med våra gemensamma resurser ska därför präglas av stor valfrihet, hög kvalitet, ett värdigt bemötande och finnas tillgänglig för alla som behöver den. äldre kan vänta sig fler år med god hälsa än i de allra flesta länder. lever vi efter pensioneringen. Det är en fantastisk utveckling. Men det kräver också en förändring i synen på äldre. Det är viktigt att politiken visar förståelse och respekt för att äldre inte är en homogen grupp människor med samma behov och önskemål. Det behöver skapas fler vägar för att underlätta för människor att leva det aktiva liv de vill leva. Tyvärr försvårar regeringens föreslagna skattehöjning för äldre möjligheten för äldre att vara aktiva på arbetsmarknaden och på det sättet både förbättra sin egen och samhällets ekonomi. Möjligheten att fortsätta arbeta handlar också om mer än bara pengar. Det handlar om att ha ett sammanhang där man behövs och där man har en social tillhörighet. Alliansregeringen genomförde fem sänkningar av skatten för pensionärer, och varje gång kunde vi göra det utan att höja skatten för dem som arbetar. Socialdemokraterna och har aldrig lyckats med det och gör det inte heller . Det är också bekymmersamt att regeringen väljer att dra tillbaka flera satsningar som gjorts för att förbättra omsorgen om landets äldre. Den enda satsning som görs på äldreomsorgen handlar om att öka antalet personal inom äldreomsorgen. Detta innebär ett ensidigt fokus där regeringen bortser ifrån att det finns många andra faktorer som påverkar kvalitet, valfrihet och värdighet inom äldreomsorgen. Till exempel tar regeringen bort investeringsstödet för byggande av äldreboenden. Även omvårdnadslyftet som stärker personalens kompetens avskaffas, liksom ledarskapsutbildningen för äldreomsorgens chefer. Det görs inte heller någon fortsatt satsning på att utveckla samverkan mellan olika aktörer, och fortsatt utvecklingsarbete av kvalitetsregister och öppna jämförelser är mycket begränsat. Regeringen väljer också att frånta uppdraget om att kontinuerligt följa upp kommunernas arbete med anhörigstöd. Den uppgörelse som regeringen träffat med om att kraftigt begränsa möjligheterna att driva företag inom välfärdssektorn är ett hårt slag mot äldres valfrihet och självbestämmande. Utan enskilda aktörer inom välfärdssektorn finns det snart bara en utförare vilket också får negativa konsekvenser för kvalitetsutvecklingen. Uppgörelsen slår också hårt mot främst de små företagen i en bransch som till stor del drivs av kvinnor. Alliansregeringen kunde, tack vare en jobbpolitik som fått fler i arbete och en ansvarsfull ekonomisk politik, sänka skatten för pensionärer vid fem tillfällen. En genomsnittspensionär betalar mindre i skatt jämfört med . De hushåll som är berättigade till bostadstillägg har, utöver skattesänkningarna, fått en förstärkning på . För pensionsinkomster upp till motsvarar dessa åtgärder tillsammans jobbskatteavdraget på motsvarande inkomst. En garantipensionär har 2014 mer i disponibel inkomst och en genomsnittlig inkomstpensionär med bostadstillägg mer jämfört med . Vi ser inget egenvärde i att pension och förvärvsinkomst beskattas olika. Alliansen tänker dock inte, som regeringen nu gör, finansiera skattesänkningar för pensionärer genom att höja beskattningen på arbete, vare sig för unga eller äldre. En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling av pensionerna. Inget är viktigare för pensionärernas ekonomi än att sysselsättningen och antalet arbetade timmar utvecklas väl samt att reallönerna ökar, eftersom pensionerna är kopplade till den ekonomiska utvecklingen. Pensionerna förväntas åren framöver utvecklas gynnsamt och Alliansen gör tillsammans med Socialdemokraterna en översyn av pensionssystemet för att undvika den relativt stora ryckigheten i pensionernas utveckling. 13.2 Hälsosammare, tryggare och rikare vardag Det är självklart att äldre ska ha en meningsfull vardag med intressen och fritidssysselsättningar. Social samvaro kan också bidra ytterligare till fler friska år. Många lever tyvärr i ofrivillig ensamhet. Trygghetsboenden med möteslokaler och ny teknik kan bryta isolering och skapa delaktighet. Ett mer strukturerat samarbete mellan kommunerna och ideella organisationer kan också skapa bättre förutsättningar för fler att leva ett rikt liv. en kartläggning av kunskapsläget i syfte att ta fram vägledningar och utbildningsmaterial med inriktning på aktivering av äldre, tidig upptäckt och behandling av psykisk ohälsa, en kartläggning av kunskapsläget vad gäller rehabilitering och hemsjukvård bland äldre, att äldre människors delaktighet i kulturlivet främjas genom satsningen Kultur för äldre.