mot · H102Fi308 · 2014-03-01 00:00:00 — förekommer knappast någon innovationsupphandling, dvs. upphandling av lösningar som tillfredsställer ett behov eller löser ett problem för vilket det saknas etablerade lösningar i form av befintliga produkter eller tjänster. Historiskt har sådan teknikupphandling resulterat i betydande innovationer inom exempelvis eldistribution och telefoni. Det krävs en nationell strategi för innovationsupphandling. Inom ramen för den nationella strategin vill vi särskilt att statliga myndigheter och aktörer får i uppdrag att tillgodose behov av nya hållbara lösningar, exempelvis inom trafikområdet. Vi vill avsätta för att etablera ett för offentlig upphandling. Vi vill utforma en nationell strategi för innovationsupphandling. Fler och växande företag behöver ett starkt näringsliv, byggt såväl på stora exportföretag som på små och medelstora företag som växer med fler anställda. Den tillverkande industrin är central för vårt välstånd. Den genererar produktivitetstillväxt och exportinkomster. De stora industriföretagen utgör en förutsättning för många av de jobb som tillkommer i andra branscher. Inom tjänstesektorn dominerar de små och medelstora företagen, och där sker en stor del av dagens jobbtillväxt. Det är viktigt att ta till vara jobbpotentialen inom mindre företag bättre. För att underlätta för småföretag att våga ta steget och anställa måste hela samhället vara med och dela på riskerna. Det gäller inte minst risken för att den anställda blir sjuk. tvingas företagen att bära en allt för stor del av kostnaden när en anställd blir sjuk. En undersökning som SKOP tagit fram på uppdrag av Företagarna visar att arbetsgivarnas ansvar för att betala sjuklön av en sjukdomsperiod minskar företagens vilja att anställa. Enligt undersökningen har av företagen en eller avstått från att anställa en person på grund av sjuklöneansvaret. Det är framför allt små och medelstora företag som håller tillbaka sina anställningsplaner till följd av risken att dra på sig sjuklönekostnader. Syftet med sjuklöneansvaret är att öka incitamenten för arbetsgivarna att minska sjukfrånvaron, till exempel genom förbättringar av arbetsmiljön och/eller utökad kontroll av giltigheten i frånvaron. Men i andra vågskålen ligger att det utökade arbetsgivaransvaret kan leda till att företagen väljer bort att anställa, inte minst personer med hög risk för sjukfrånvaro. Vi föreslår att arbetsgivarens kostnadsansvar för den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen (sjukdag 8–14) slopas. Reformen innebär ingen förändring för den anställde då sjuklönereglerna för den enskilde kvarstår i sin nuvarande utformning. Förslaget innebär att företagen endast har kostnadsansvaret för dag 2–7 i sjuklöneperioden. Förslaget beräknas försvaga de offentliga finanserna med . Stärkt kapitalförsörjning för inkubatorer Förutsättningen för entreprenöriell framgång är att i ett tidigt skede få tillgång till kompetens och kapital. Vi föreslår en ny modell för statlig riskkapitalförsörjning kopplad till regionala inkubatorer. Syftet är att omvandla innovativa idéer som ännu anses för riskfyllda och befinner sig i ett för tidigt skede för att få finansiering från enbart privata investerare till företag som befinner sig i ett uppstartsskede. Målet bör vara att företagen efter tiden inom inkubatorn ska bli kapabla att erhålla privat finansiering och fungera utan statligt stöd. Återbetalning av statligt stöd sker när företag genererar intäkter. Vi avsätter till att kapitalförstärka regionala inkubatorer. Små och medelstora företag har generellt sett svårare att hantera risker än stora företag. Ett litet företag har mindre verksamhet att slå ut fasta kostnader på. Små och medelstora företag har därför ofta svårare att finansiera investeringar och utvecklingskostnader, som i vissa fall även har positiva samhällsekonomiska effekter. Det drabbar särskilt nyföretagare med bristande möjligheter att ställa ekonomiska säkerheter för lån. har många entreprenörer med en hållbar affärsidé svårt att bli beviljade lån om de saknar tillräckliga säkerheter. Banken är ofta en extern aktör som har god kunskap om företaget. De banker som så vill ska kunna erbjudas att medverka i en försöksverksamhet med nyföretagargarantier där staten garanterar en andel av lånet – till exempel halva. Detta kan ge bankerna möjlighet att expandera lånen till småföretag utan att öka sin totala riskexponering – har banken ett starkt incitament att göra en noggrann kreditprövning genom att man står en väsentlig del av kreditrisken. Endast på förhand godkända banker föreslås kunna erbjuda garantin. För att banken ska kunna pröva möjligheten till lånegaranti bör vissa krav ställas på företaget och dess ägare. Dessa kan vara att ägarna saknar egna medel som kan satsas i bolaget, att det finns en liv- eller kapitalförsäkring som klarar lånet eller delar av det i händelse av dödsfall och att ägarna går i personlig borgen för garanterat belopp. Banken är skyldig att göra en noggrann prövning, annars finns risk för att garantin inte är giltig i händelse av obestånd. Vi avsätter till en försöksverksamhet för nyföretagargaranti som syftar till att möjliggöra fler nya och omstartade företag. Det är ett problem för att vi har så få småföretag som växer med fler anställda. Här finns en stor potential, inte minst i områden med hög arbetslöshet i storstädernas förorter. Många små företag med bärkraftiga idéer som ser möjligheter att öka sin produktion möter ofta svårigheter av olika slag som förhindrar en expansion med fler anställda. Det kan t.ex. handla om problem med kapitalanskaffning eller kompetensförsörjning. Många har behov av rådgivning i samband produktutveckling eller exportsatsningar. Med rätt stöd och resurser skulle fler företag kunna expandera sin verksamhet och anställa fler. De bästa rådgivarna för ett litet företag som vill växa är ofta en annan entreprenör med erfarenhet av att driva och utveckla en verksamhet. Att få fler sådana entreprenörer att engagera sig lokalt i mindre företag och deras affärsidéer kan bidra till att skapa tillväxt och fler jobb. Lokala och erfarna entreprenörer med beredskap att investera i andra företag och att agera mentorer kan tillsammans med offentliga aktörer stötta expansion och tillväxt hos nya företag. En intressant samverkansmodell kan byggas kring samverkansstiftelser. Modellen har redan provats med goda resultat, och fler lokala initiativ är på gång. Entreprenörerna som samverkar med stiftelsen förbinder sig att tillhandahålla investeringskapital till satsningar i företag som de själva bedömer som bärkraftiga. Företagarna investerar alltså direkt i bolag som vill växa. Kopplat till nätverket av entreprenörer byggs en stiftelse vars uppgift är att knyta upp lokala intressenter som på olika sätt kan bidra för att möjliggöra tillväxt i företagen. Däri ingår t.ex. lokala banker, statliga riskkapitalaktörer, kommunföreträdare, , exportrådgivare och försäkringsbolag. Stiftelsens uppgift blir att tillhandahålla stöd i form av administrativ kompetens och vissa personella resurser, rådgivning av olika slag samt bistå med kontakter vid organisationer och myndigheter. Förutom jobbskapande genom nya eller växande företag kan också matchning av arbetssökande mot företag som söker arbetskraft ingå i stiftelsernas verksamhet. Vi tror att samverkan där näringslivet på den lokala nivån utgör nav och motor vore en modell värd att pröva, både i storstadsområden och i glesbygd. Vi tror att näringslivet lokalt ofta vill och kan bistå med resurser för lokal utveckling. Vi vill investera i en ny form av lokal samverkan för tillväxt och fler jobb genom att skapa förutsättningar för inrättande av lokala stiftelser med uppgift att knyta till sig erfarna entreprenörer med intresse av att investera i lokala entreprenörsbolag. Vi avsätter 2014 för denna nya typ av lokalt entreprenörsstöd. Underlätta generationsväxling – regionala företagarförmedlingar står inför en betydande generationsväxling inom små och medelstora företag. Enligt en undersökning från Företagarna planerade var fjärde företagare att dra sig tillbaka . Vi har låtit undersöka hur åldersstrukturen är bland landets små och medelstora företagare. Av undersökning framgår att av de knappt 550 000 småföretagare som omfattades var i åldrarna . , närmare 90 000 företag, drevs av personer . Det händer att välfungerande företag läggs ned därför att det inte finns någon som är intresserad av att ta över verksamheten. Drygt åtta av tio unga anser sig kunna klara av att starta företag. Däremot efterfrågas kontakter och matchning mellan företagare som vill avyttra sin verksamhet och intressenter som kan tänkas ta över verksamheten. Fler människor som vill och kan ta över befintliga välfungerande företag är viktigt för att säkra jobb och tillväxt framöver. Vi avsätter för inrättande av regionala företagarförmedlingar, dit företagare kan vända sig för att få hjälp med matchning till andra som har intresse av att ta över företag. Företagarförmedlingarna bör initieras på lokal och regional nivå i samverkan mellan stat, kommuner, högskolor och företagsorganisationer. Figur 29: Företagare efter ålderskategori Källa: SCB. Staten behöver ta till vara den kompetens som finns hos rådgivarorganisationerna på ett bättre sätt. Dessa organisationer möter nya företagare . Rådgivarorganisationerna besitter kunskap och engagemang som inte kan överskattas. samlades flera organisationer inom Aktörsråd för företagande. saknas tillräcklig basfinansiering för att ge de ideella organisationerna möjlighet att bedriva och utveckla en effektiv företagsrådgivning. Vi föreslår att basfinansieringen till rådgivarorganisationerna i Aktörsråd för företagande förstärks med . Ungefär hälften av alla företag i definieras av SCB som innovativa företag, dvs. de utvecklar produkter eller produktionsprocesser som är nya för företaget. Däremot är det betydligt färre som bedriver FoU, dvs. utvecklar produkter och produktionsprocesser som är nya för världen. Endast av småföretagen och av de medelstora företagen har uppskattats göra detta. Många små och medelstora företag skulle kunna ha nytta av ett tätare samarbete med högskolor och universitet. Vi vill att fler företag ska få möjligheter att anamma nya metoder och forskningsresultat samt att studenter ska ges möjlighet att arbeta extra inom sitt utbildningsområde och bidra med ny och värdefull kompetens. Därför bör universitet och högskolor ha anställda kompetensförmedlare. En viktig uppgift för kompetensförmedlarna är att matcha kompetens hos studenterna med behoven hos företagen, och att se till att fler studenter kan hitta relevanta jobb bredvid studierna. Vi föreslår att de 30 största universiteten och högskolorna får medel för att anställa en kompetensförmedlare med uppgift att matcha kompetens hos studenter med behov hos företag lokalt och regionalt. Vi avsätter för detta syfte. Världsekonomin drar ur lågkonjunkturen. Men det bygger på att svenska företag kan ta de möjligheter en växande exportmarknad innebär. Här krävs nya insatser. En stark export är avgörande för att skapa fler jobb och högre tillväxt. Att förbättra små och medelstora företags förutsättningar att växa genom att nå ut på nya större marknader är en del av en framgångsrik politik för att bekämpa arbetslösheten. När världskonjunkturen stärks växer exportmarknad. Den starka kronkursen är en utmaning för svenska exportföretag. Även handelsmönstret förändras. Marknadstillväxten är betydligt högre utanför våra traditionella exportmarknader än på dessa. Svenska exportföretag som i hög utsträckning är beroende av den europeiska marknaden behöver bli bättre på att nå nya och växande marknader. Svenska exportföretag har under tappat större marknadsandelar än jämförbara länders. Enligt har svenska exportföretag tappat exportmarknadsandelar i tillväxtländerna. En jämförelse fram till visar att 17 av EU:s medlemsländer har haft bättre exportutveckling i BRIK-länderna jämfört med . visar granskning av regeringens främjandearbete på allvarliga brister. Regeringens styrning uppges vara splittrad och möjligheterna att fatta strategiska beslut är begränsade. påtalar också att det saknas regeringsbeslut om den så kallade exportvisionen. Exportvisionen – att fördubbla exporten till 2015 – saknar en vägledande roll utanför handelsministerns egna departement och egna medarbetare. Visionen dömdes tidigt ut av sakkunniga. Verkningsfulla åtgärder för att nå visionen har uteblivit. Inget tyder heller på att visionen kommer att bli verklighet. Ambitiösa målsättningar måste följas av verkningsfulla initiativ. Sådana har uteblivit. behöver en trovärdig strategi för ökad export. En nationell exportstrategi innehåller insatser som stärker svenska företags export på tillväxtmarknader och ökar antalet exporterande svenska företag. Särskilt fokus bör ligga på att stärka de små och medelstora företagens exportmöjligheter. Det är här vi ser att de stora behoven av exportunderstöd finns och det är även här merparten av de nya jobben växer fram. Vi presenterar, som ett första steg, förslag på ett antal insatser som bör ingå i en nationell strategi för ökad svenskt export. Ytterligare insatser inom ramen för strategin bör utvecklas i samverkan med näringslivet och fackliga organisationer. Vi avsätter sammanlagt för åtgärder som stärker små och medelstora företags exportmöjligheter och främjar svenska företags export. Ökat exportfrämjande till nya marknader är en liten marknad. För att svenska företag ska kunna växa och anställa fler behöver de nå nya och fler kunder världen över. Vårt närområde, och övriga , kommer alltjämt att vara en viktig exportmarknad. behöver fler företag nå ut till de växande marknaderna i , och . Om fler svenska företag ges möjlighet att exportera till de växande ekonomierna skapas fler jobb här i . I en rapport från () om export till tillväxtländer framgår tydligt den tillväxtpotential som finns för små svenska företag.12 Jämfört med små företag som enbart exporterar till de traditionella marknaderna har små företag som exporterar till tillväxtmarknader en mer positiv bild av såväl efterfrågan som möjligheten att utveckla sin export. EKN pekar särskilt ut , och samt länder i som viktiga marknader att fortsätta utveckla för svenska företag. Vi vill öka statens ambitioner inom exportfrämjande och stärka exporten genom att förbättra förutsättningarna för företagen att etablera affärskontakter och att ta sig in på nya marknader. Ytterligare resurser ska därför tillföras för exportfrämjande insatser på växande marknader i , och . Med en aktiv utrikesrepresentation kan arbeta strategiskt för att främja svenska företag på viktiga marknader. Genom att finnas på plats kan svensk utrikesrepresentation på ett konkret sätt hjälpa till att knyta kontakter, agera dörröppnare och skapa mötesplatser mellan svenska företag och kunder på utlandsmarknaderna. Vi vill stärka möjligheterna till ökad export genom att förbättra förutsättningarna för företagen att etablera affärskontakter och att ta sig in på nya tillväxtmarknader. utrikes- och främjandepolitik bör avspegla detta. Regeringen har valt att lägga ner utrikesrepresentationer på växande marknader i och . Även i har regeringen lagt ner konsulaten i och . Mot bakgrund av att den svenska exporten behöver utvecklas på tillväxtmarknaderna är regeringens nedläggning av strategiskt lokaliserad utrikesrepresentation olycklig. Kännedom om var de växande ekonomierna finns ska spela in när kommande beslut om nya ambassader eller konsulat tas. bör vara representerat i världsmetropolen liksom ha god närvaro i länder i , och . Vi avsätter för att främja små och medelstora företags export på växande marknader i , och , samt öppnande av utrikesrepresentation på strategiska tillväxtmarknader. Vi prioriterar öppnande av representation i , , samt . För att öka exporten och locka fler investeringar till behöver tillgänglighet och internationella attraktionskraft stärkas. tappar i konkurrens gentemot andra internationella flygplatser. Såväl som rankas i internationella mätningar högre än vad gäller tillgänglighet via flyg. Internationella flygförbindelser spelar stor roll för svenska företags möjligheter att växa och utvecklas, rekrytera expertkompetenser och snabbt kunna nå kunder på världsmarknaden och konkurrera på viktiga exportmarknader. För fler jobb här i krävs snabba och effektiva kommunikationer med omvärlden. Vi föreslår att staten tillsammans med berörda parter – stat, näringsliv och region – tar fram en aviationstrategi med åtgärder för att stärka de internationella kommunikationerna till och från och få till stånd fler direktlinjer till de växande tillväxtmarknaderna. Enklare för små och medelstora exportföretag att söka stöd finns en rad statliga aktörer som på olika sätt arbetar med att stärka företags internationalisering och exportförutsättningar. Det är viktigt att aktörerna agerar mer samordnat. Vi vill underlätta för små och medelstora företag att exportera och öka deras möjligheter att växa genom att utveckla en dörr in till olika typer av rådgivning, information och finansiellt stöd. För att stärka samordningen mellan olika exportfrämjande aktörers insatser och sänka trösklarna mot exportmarknaden för enskilda företag föreslår vi att regionala exportcentra byggs upp enligt principen en dörr in. Till de regionala exportcentra kan företagen vända sig för att ta del av ett samlat utbud av insatser och få rådgivning och information kring frågor som rör företagens exportplaner. En förstärkt roll till Business regionala exportrådgivare kan utgöra en viktig bas i ett sådant utvecklingsarbete. Vi avsätter för utveckling av regionala exportcentra enligt principen en dörr in. Subventionerade garantiavgifter för förstagångsexportörer Kreditrisker tillhör de främsta hindren för etablering för små och medelstora företag på nya marknader. Empiriska studier har visat att exportkrediter är en framgångsrik metod för det offentliga att främja export. Vi vill utveckla verksamhet i syfte att ytterligare sänka trösklarna för små och medelstora företag i samband med export genom att pröva möjligheten till subventionerade garantiavgifter för förstagångsexportörer. Modellen förutsätter att tillvägagångssättet är förenligt med gällande statsstödsregler (EU och ) och innebär att EKN behöver tillföras medel över statsbudgeten som kompenserar för uteblivna garantiavgifter. Vi avsätter för subvention av garantiavgifterna för förstagångsexportörer. Stöd till exportorienterade företagsnätverk Vi vill utveckla en modell, inspirerad av motsvarande verksamhet i , där små och medelstora företag går samman i exportnätverk. Exportnätverken utgörs av företag som förenas av sina ambitioner att träda in på en exportmarknad eller av att deras produkter kompletterar varandra. Företagen i nätverket delar på en gemensam exportkompetens lokaliserad på den aktuella marknaden. Företagsnätverken underlättar handel med länder som efterfrågar stora volymer eller helhetskoncept och där svenska exportföretag var för sig har svårt att konkurrera med andra större internationella företag. Förslaget innebär att stöd kan ges för att anlita en lokal exportrepresentant. Genom modellen ges företag möjlighet att dela på kostnaderna för en lokalt placerad exportexpert, som de tar del av varandras erfarenheter och drar lärdomar av varandras internationaliseringsprocesser. Vi avsätter för stöd till exportorienterade företagsnätverk. Marknadsföring av svenska destinationer utomlands Den svenska besöksnäringen är en viktig exportindustri för . En växande besöksnäring betyder fler jobb i hela landet. Näringen har antagit en strategi : Visionen är en fördubbling av svensk besöksnäring till 2020 och en ökning av antalet exportmogna destinationer till 35 . Detta är en ambitiös och viktig målsättning som vi vill stödja. Viktiga delar för att besöksnäringen ska kunna växa är väl utvecklade internationella kommunikationer till och strategisk marknadsföring av svenska destinationer utomlands. För att detta ska lyckas krävs en väl fungerande strategisk samverkan mellan såväl privata som statliga, regionala och kommunala aktörer. Vi avsätter i ökat anslag till Visit för att utveckla och intensifiera marknadsföringsinsatserna av svenska destinationer på strategiska marknader. Insatser för destinationsutveckling i tidigare skeden genomförs via riktade insatser för utvalda destinationer som har stor potential att växa på den internationella marknaden. Fokus på exportmogna destinationer är viktigt för att locka fler utländska besökare till . Dessa insatser bör därför fortsätta. Vi ser ytterligare behov av insatser för att i tidigare skeden stärka turismföretags och destinationers utveckling. Fler insatser behöver riktas mot företag eller grupper av företag kring en destination för att bidra till ökad attraktion, innovationsförmåga och konkurrenskraft. Särskilt fokus bör riktas på insatser som stärker utvecklingen av nya produkter och upplevelser och som därmed bidrar till fler besökare och växande företag. Vi avsätter i en särskild satsning på företags- och destinationsutveckling i tidigare skeden. Fler jobb i hela landet Landsbygden har drabbats av ett dråpslag från den borgerliga regeringen. Det är landsbygden som får betala för regeringens misslyckande med att behålla rabatten på medlemsavgiften. EU-stödet för landsbygden minskar. har gått förlorade för landsbygden. Vårt mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Då behövs fler jobb i hela landet. Vi vill utveckla landsbygden – och utveckla landsbygdens näringsliv. Vi vill skapa bättre förutsättningar för alla landsbygdens företag, genom att bidra till att grundläggande service för näringsidkare finns på plats i hela landet. Vi vill också få fram fler innovationer på landsbygden. Investeringsstöd ska leda till mer konkurrenskraftiga företag. Vi har höga ambitioner för ett ekologiskt hållbart jordbruk som också är tryggt för konsumenten, och en djurhållning i världsklass. Svenska konsumenter har rätt till mat av hög kvalitet och med hög säkerhet. Svensk mat har ofta högre kvalitet och är producerad efter tuffa miljökrav och djurskyddsregler. Detta är inte gratis för producenterna och därför behöver jordbruket ett visst stöd för att inte missgynnas otillbörligt i den internationella konkurrensen. Ett grundläggande serviceutbud gör att människor vågar flytta till och bo kvar på landsbygden. Kan en bensinmack eller en livsmedelsbutik hålla öppet, så kan man hämta ut såväl paket som varor från apotek och Systembolag, betala räkningar och utföra andra tjänster. Därför ska enskilda entreprenörer och näringsidkare, bygdeföreningar och byalag kunna söka stöd för att etablera och konsolidera service på landsbygden. Att en basservice över huvud taget finns gör en bygd mer attraktiv för fritidsboende och turister, vilket skapar ytterligare bas för jobb och företagande. Vi vill särskilt stödja innovativa verksamheter, eftersom marknaden tenderar att generera för få innovationer. Innovationsstödet ska koordineras med övrigt stöd till innovationer. För att landsbygden ska utvecklas och bidra till svensk tillväxt behöver tillgången till it-infrastruktur, inte minst bredband, förbättras. I stödet ryms stöd till utbyggnad av bredband i hela landet. Vi socialdemokrater har drivit att EU-stöden till landsbygd och jordbruk ska styras om till att gälla mer ersättningar för åtgärder som gynnar det allmänna, t.ex. miljöåtgärderna i landsbygdsprogrammet. Det vill vi fortsätta med. Vi avsätter 2014 för stimulanser inom ramen för landsbygdsprogrammet. Figur 30: Platser per reform och insats Första steg i 90-dagarsgarantin Yrkesvux, komvux och folkhögskola inom utbildningskontraktet Extratjänster – avskaffa fas 3 90-dagarsgarantin – unga ska jobba eller studera Långtidsarbetslöshet i ungdomen sätter spår i livet. Studier visar att ungdomar som blir arbetslösa direkt efter gymnasiet har en betydligt större sannolikhet att vara arbetslösa än andra.