ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2022533 · 2014-11-10 00:00:00 — Möjligheten att söka vård över gränsen mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att boende i ska ges rätt att söka vård över gränsen mellan och . I finns traditionellt ett stort samarbete över gränsen. Utbytet av varor och tjänster över gränserna är en naturlig del av mångas vardag. I finns till stora delar en gemensam kultur och ett gemensamt språk på båda sidor av gränsen mellan och . Trots mångåriga existens och de båda staternas medlemskap i unionen finns det fortfarande många omotiverade gränshinder kvar i både och , inte minst när det gäller möjligheten att få vård i närområdet över gränsen. I praktiken upplever många vårdtagare på den svenska sidan svårigheter med att få vård och behandling på sjukhus eller hos läkare i . Inte alldeles för sällan beror detta på en ovilja hos i att betala för vården i vårt närmaste EU-grannland. måste en boende i exempelvis resa till för att kunna genomföra en förlossning. En resa på ca enkel väg, detta trots att lasarettet i finns på nära avstånd. Rätten till att kunna söka vårdgivare, också över gränserna, bör kunna vara en naturlig del av svenska vårdtagares möjligheter till sjukvård. Detta bör också vara en naturlig konsekvens av både och medlemskap i unionen. ovilja att betala får inte vara ett praktiskt gränshinder som reducerar svenska patienters möjligheter att söka vård över gränsen.
mot · H2022534 · 2014-11-10 00:00:00 — Ändring av meriter och utbildning för eftersökshund på skadeskjutet klövvilt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till en ändring av meriter och utbildning för eftersökshund på skadeskjutet klövvilt. I lagen står det att eftersök vid jakt efter björn, varg, järv, lo, älg, hjort, rådjur, mufflonfår eller vildsvin skall jaktledaren före varje tillfälle försäkra sig om att en hund som är särskilt tränad i att spåra upp skadat vilt skall kunna finnas vid skottplatsen inom högst från påskjutningen. Dock finns ingen tydlig definition av vad särskilt tränad innebär. Det räcker ofta med att hunden har testats för anlag, det vill säga att den testats för om den är lämplig för eftersök, inte att den faktiskt är tränad och att den har underhållit sin eftersöksförmåga. Därför finns risken att det används jakthundar som inte är utbildade eftersöks-/spårhundar eller tysta spårhundar i lina. Konsekvenserna av detta kan i många fall vara att söket tar onödigt , vilket förlänger det skadeskjutna djurets lidande. Ett sätt att komma ifrån detta kan vara att se över möjligheten att kräva att eftersökshundar som används dels ska vara godkända för eftersök, med godkänt anlagsprov, dels ska inneha ett godkänt första pris i viltspår. Det vill säga att eftersökshunden faktiskt har påvisad förmåga att framgångsrikt spåra ett skadeskjutet djur.
mot · H2022537 · 2014-11-10 00:00:00 — Extra stöd till svensk damhockey på elitnivå tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda diskussioner med representanter för svensk damhockey som syftar till att skjuta till ekonomiska resurser framöver. I alla våra stora idrotter förutom ishockey finns möjligheter att göra elitkarriär för både herrar och damer, vilket ger positiva följdeffekter för samhället. Det storsatsas på svensk damhockey från sportsligt och ideellt håll, bland annat har storklubbar gått in och startat upp föreningar på damsidan men framför allt har kända profiler från herrsidan slutit upp för att driva på utveckling på damsidan. För att skapa ytterligare intresse och ge svensk damhockeys elitklubbar den extra injektion som krävs för att nå längre snabbare måste ekonomiska medel skjutas till. Svenska staten har till sitt ansvar att bidra till en bättre folkhälsa, staten har också ett ansvar för att kulturarvet premieras. har länge varit en av de stora nationerna vad avser ishockey och vi ska även fortsättningsvis vara det. Ishockey är en omistlig del av folksjälen och det levande kulturarvet. Därför är det rimligt att damerna ges möjligheter att komma ikapp de stora nationerna såsom och vilka dominerar ishockeyn på damsidan. Staten har ett ansvar att bidra till att lyfta nivån och på så sätt gynna ett viktigt kulturellt inslag i . Vad avser folkhälsan är det bra om en stor idrott som ishockey fångar upp både pojkar och flickor, det bästa sättet att väcka engagemang och intresse är att ha en elitnivå som håller en hög internationell standard. Ett ökat intresse kan fånga upp de som inte fastnat för någon annan idrott och som på grund av damhockeyns tynande tillvaro inte uppmärksammat denna. Det finns således två stora vinster att göra på området, dels kulturella vinster men även vinster vad avser folkhälsan. Regeringen bör diskutera frågan med ansvariga och aktiva inom damhockeyn, och diskussionerna bör beröra vilken effekt olika nivåer av ekonomiska tillskott kan ge. Till exempel skulle per lag i Riksserien och en kvarts miljon till klubbar på division 1-nivå göra enorm skillnad. Små ekonomiska insatser från staten kommer att generera positiva följdeffekter och det är således en god samhällsinvestering.
mot · H2022538 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skatteflyktslagen (1995:575). Enligt legalitetsprincipen skall rättsliga påföljder grundas på brott mot befintlig lagstiftning. Så länge man följer lagen skall en individ inte tilldömas ett straff, eller omvänt: utan en lag som överträds kan inte ett straff utdömas. Detta förhållningssätt ter sig närmast som självklart, men med ett obegripligt undantag: skatteflyktslagen. Lagens syfte är att motverka skatteplanering genom en generalklausul som innebär att en skattskyldig individ kan tilldömas ett straff trots att han eller hon vidtagit civilrättsligt fullt giltiga transaktioner och konstruktioner, men där den uppnådda effekten innebär en skattelindring som står i strid med lagstiftarens intentioner. Den praktiska konsekvensen av lagen är således att en person som enkelt uttryckt utnyttjar kryphål i skattelagstiftningen kan dömas för att ha brutit mot hur lagstiftaren tänkt att lagen skall tillämpas. Då ett ärende framställs av skattemyndigheten rörande misstanke om brott mot skatteflyktslagen genomförs en genomsyn av transaktionen/konstruktionen ifråga där skattemyndigheten skall utröna vad dess egentliga syfte var. Utgångspunkten för lagen om ”handlingar som strider mot lagstiftarens intentioner” ger ett nästan bisarrt godtyckligt rättsläge ur tolkningssynpunkt. Det går visserligen att begära ett förhandsavgörande från skattemyndigheten, men detta förändrar inte lagens principvidrighet. Lagstiftaren bör rimligen uttrycka lagens syfte i skrift författas och om så inte skett bör lagen skrivas om så att godtyckliga tolkningar om lagstiftarens intentioner stävjas.
mot · H2022539 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över principerna och kriterierna för det statliga stödet till livsåskådningssamfund. I har religiösa trossamfund rätt till stöd från staten. Stödet regleras i två lagar, lag om trossamfund (SFS 1998:1593) och lag om stöd till trossamfund (SFS 1999:938), samt en förordning, förordning om statsbidrag till trossamfund (SFS 1999:974). För att vara berättigad till stöd ska samfundet bedriva en aktiv och långsiktigt religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Dessutom måste samfundet bidra till och stärka de grundläggande värderingar som samhället bygger på. Problemet är att endast religiösa samfund har kommit i fråga för bidrag från staten. kvalificerar sig inte för statligt stöd. Detta trots att de arbetar med samma typ av existentiella frågor som de religiösa samfunden och är att betrakta som livsåskådningsorganisationer. Förbundet är en sådan sekulär livsåskådningsorganisation som fått avslag på sin ansökan med motiveringen att de inte ägnar sig åt tillbedjan av en gud. Men en gudstro och firande av gudstjänst är inte ett krav för att erhålla statsbidrag då buddistiska samfund får statligt stöd trots att de varken tror på en eller flera gudar eller förrättar gudstjänster. Icke-religiösa livsåskådningsorganisationer, som Förbundet , ägnar sig åt verksamhet som är likvärdig den som bedrivs i de religiösa samfunden. Det finns möjlighet till sekulära ceremonier i form av barnvälkomnande, vigslar och begravning. I länder som , och betraktas livsåskådningsorganisationer neutralt – oavsett gudstro – och där har således även sekulära och humanistiska organisationer rätt till stöd från staten. En liknande lagstiftning bör införas i . En sekulär och humanistisk livsåskådningsorganisation som bedriver samma typ av verksamhet som de religiösa samfunden, ska inte av staten betraktas annorlunda enbart på grund av dess sekulära karaktär. Kriterierna för vilka som ska få statligt stöd bör – oberoende av livsåskådning – enbart baseras på vilken typ av verksamhet som bedrivs. Kriterierna och principerna för vilka livsåskådningssamfund som är berättigade till statligt stöd enligt lagarna ovan bör utformas så att även samfund med en sekulär, vetenskaplig och humanistisk livsåskådning kan komma i fråga som mottagare av stöd.
mot · H2022540 · 2014-11-10 00:00:00 — Separera kyrkan från staten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frånta rätten att inhämta sina medlemsavgifter genom beskattning samt att även avveckla dess monopol på begravningsverksamheten. skiljdes formellt från staten. I realiteten fullbordades dock aldrig separationen fullt ut då alltjämt har statsliknande privilegier i förhållande till andra religiösa samfund och organisationer. För det första är tillsammans med ett fåtal andra trossamfund (varav samtliga är kristna) fortfarande de enda frivilliga sammanslutningar i landet som får inhämta sin medlemsavgift medels beskattning. Inga andra organisationer, samfund eller föreningar besitter motsvarande rättighet. Likaså bedriver begravningsverksamhet på uppdrag av staten och beskattar därigenom samtliga vuxna invånare genom den så kallade begravningsavgiften. Detta inne-bär att nästan fyra miljoner svenskar som inte har ett medlemskap i inte äger inflytande över hur dessa skattemedel an-vänds. Detta är en ordning som står i strid med tanken om den sekulära sta-ten. bör inhämta sin medlemsavgift på samma sätt som alla andra föreningar. Begravningsverksamheten bör vidare övertas av svenska staten alternativt även kunna bedrivas av andra aktörer än .
mot · H2022547 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn och omprioritering av reservatsbildningar så att dessa inte hämmar inlandskommunernas möjlighet till utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konkreta skötselplaner vid reservatsbildningar. har det gjorts stora avsättningar av mark till reservatsbildningar. Även om naturreservat och andra markavsättningar fyller en viktig funktion för bevarandet av naturvärden måste detta ske balanserat så att vissa kommuner inte får en oproportionellt stor andel av sin areal avsatt. Glest befolkade delar av norra , exempelvis i , har fått bära stora delar av landets behov av att visa upp en hög procentsiffra när det gäller markavsättningar. För dessa orter innebär det att skogsbruket hämmas likaväl som satsningar på turism och rörligt friluftsliv. Kommunerna i detta område är stora till ytan men glest befolkade. innebär ett antal överlappande reservatsbildningar i kombination med andra utpekade riksintressen att orterna tappar möjlighet att utveckla en näringsverksamhet som möjliggör att befolkningen kan få en utkomst på orten. Exempelvis har kommun fått se av sin yta avsatt till skyddad natur. En översyn och omprioritering av reservatsbildningarna måste göras så att inte inlandskommunernas möjlighet att utvecklas hämmas. Reservatsbildningarnas syfte är att bevara den biologiska mångfalden. Syftet är lovvärt och en icke alldeles oviktig del av arbete med natur- och miljöskydd. Det är dock viktigt att reservatsbildningarna sker under dialog med markägarna. Länsstyrelserna bör ha huvudansvaret för att en sådan dialog kommer till stånd i varje enskilt fall. Markägarna måste också få en rimlig ersättning för sin mark. Det har inte sällan förekommit att markägarnas kompensation har varit långt under marknadsvärdet. Det är än vidare viktigt att det upprättas konkreta och adekvata skötselplaner för de reservat som bildas. Bristande skötsel leder till att miljön förlorar den biologiska mångfald man vill bevara.
mot · H2022548 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbjuda uttag av naturgrus i de områden där det har betydelse för dricksvattenförsörjningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa skatten på naturgrus. har en skatt på uttag av naturgrus på per ton. Efter har regeringen föreslagit att skatten ska höjas till per ton. Skatten utgår för brutet naturgrus om utvinningen sker för annat ändamål än markinnehavarens husbehov och sker med stöd av tillstånd som har lämnats enligt (kap. 11) eller vattenlagen (1983:291) eller kräver tillstånd enligt (kap. 12). Med naturgrus avses naturligt sorterade jordarter som till övervägande del består av fraktionerna sand, grus, sten och block. Motivet för att beskatta naturgruset är att minska uttaget i de områden där gruset har stor betydelse för att täcka behovet av dricksvatten. Vid införandet motiverades det också med att antalet transportkilometer skulle kunna minskas eftersom naturgruset är billigare att producera än krossberg. Uttaget av naturgrus har minskat betydligt, från 2012. I miljökvalitetsmålet ”God bebyggd miljö” anges som ett av delmålen att uttaget av naturgrus skall minska till högst 2010. Detta mål är uppnått. Ett nytt mål för kommer därför att fastställas. Det föreslagna målet lyder: ”sker uttag av naturgrus bara för oundgängliga behov och i områden där de motstående intressena i form av dricksvattenbehov, natur och kulturvärden är begränsade.” Detta är ett nytt och rimligt synsätt. I de områden där ett uttag av naturgrus är olämpligt bör uttaget förbjudas. I de områden som har god tillgång på naturgrus och där uttaget har en begränsad påverkan bör det tillåtas. Med det synsättet och det föreslagna nya miljömålet har naturgrusskatten spelat ut sin roll som styrmedel. Alternativet till naturgrus, bergkross, har en större negativ miljöpåverkan för klimatet. skriver i ”Fortsatt grön skatteväxling. Förslag till utformning” att en ökad användning av krossberg inte är motiverat från miljösynpunkt. Orsaken är att utvinningen av krossberg är mer energikrävande, vilket leder till ökade koldioxidutsläpp. geologiska undersökning, SGU, har i sin rapport 2007:21 ”Fördjupad utvärdering av naturgrusdelmålet inom god bebyggd miljö” konstaterat att det inte finns något statistiskt samband mellan förändringar av naturgrusskatten och leveranserna av naturgrus. Skatten har därmed ett begränsat värde som styrmedel. Naturgrusskatten framstår inte som ett effektivt styrmedel inom miljöpolitiken. Med det nya synsätt som kommer till uttryck i det föreslagna miljömålet så har skatten spelat ut sin roll. De statsfinansiella konsekvenserna av ett borttagande av skatten är marginell; intäkten understiger med nuvarande uttag . Skatten bör därför avskaffas.
mot · H2022549 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se till att fler speciallärare utbildas. Elevernas resultat i skolan kan påverkas av storleken på klasserna. Det finns flera studier som visar att detta samband är tydligare i de lägre årskurserna. Mindre grupper påverkar elevernas kognitiva och icke-kognitiva förmågor positivt och ger goda effekter på elevernas resultat på de nationella proven i svenska, engelska och matematik. Att genomföra en bra undervisning som kommer alla elever till del är viktigt för likvärdigheten i skolan och för alla elevers rätt till en bra undervisning. För den enskilde eleven är det absolut viktigaste att man har en bra och kompetent lärare. När undervisningsgrupperna är för stora tyder erfarenhet på att det blir svårare för läraren att ge tid för alla elever. På många skolor skulle eleverna behöva fler lärare i klassrummet. Fler lärare ger också bättre förutsättningar för att dela upp eleverna i mindre grupper och därigenom kunna bedriva en mer individanpassad undervisning. Ett sätt att öka det pedagogiska stödet är att låta fler speciallärare delta i undervisningen. De kan vara den extra pedagog som kan fokusera på elever med särskilda förutsättningar eller särskilda svårigheter. Mot bakgrund av vad som anförts ovan bör regeringen utöka antalet utbildningsplatser för speciallärare.
mot · H2022550 · 2014-11-10 00:00:00 — En obligatorisk rektorsutbildning för förskolechefer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en obligatorisk rektorsutbildning för förskolechefer. går av alla sexåringar i förskoleklass. Antalet elever har ökat . är kommunerna skyldiga att erbjuda förskoleklass åt alla barn. En väl fungerande förskola lägger grunden för barnens möjligheter för att lyckas i skolan, för ett aktivt lärande och en bra pedagogisk utveckling för den enskilde. Att fortsatt höja kvalitén i förskolan är viktigt i första hand för barnens möjligheter till utveckling och lärande, men också för att förskolan ska locka till sig väl kvalificerad arbetskraft och därigenom bli en attraktiv arbetsgivare. Kvalitetshöjningen måste ske på olika nivåer och med en rad åtgärder, där bättre utbildad personal och chefer är en viktig beståndsdel. I princip har förskolecheferna samma ansvar i förskolan som en rektor har i skolan. Förskolecheferna har såväl det pedagogiska huvudansvaret som arbetsledande funktion för personal och barn. Mot bakgrund av detta är det rimligt att förskolechefernas kompetens utvecklas genom en utbildning motsvarande den som svenska rektorer får genom den numera obligatoriska rektorsutbildningen. Regeringen bör därför ges i uppdrag att införa en obligatorisk rektorsutbildning för förskolechefer.
mot · H2022559 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bröstarvingars arvsrätt. I har bröstarvingar laglig rätt till hälften av arvet. Det spelar ingen roll om den avlidne uttryckt en annan vilja med sin kvarlåtenskap. Förutsatt att det inte finns efterlevande äkta make/maka kan bröstarvingarna utkräva halva arvet. Denna lagstiftning är gammal och kom till i då bröstarvingarna normalt var unga när föräldrarna avled. Vid dödstillfället kvarstod ofta ett försörjningsbehov. Det gäller inte längre i normalfallet vid arvskiften. Bröstarvingarna är ofta och har sedan länga vants av vid bröstet. Däremot finns det ofta starka sociala band. Flest människor har troligen det till de biologiska eller adopterade barnen, men för några har man starkare band till andra människor eller organisationer. I takt med att den traditionella kärnfamiljen blir allt ovanligare kan minst lika starka band byggas upp till bonusbarn eller en sambo. Detta tar lagen ingen hänsyn till. Det kan till och med vara så att det biologiska barnet ignorerat, skändat eller begått brott mot sin förälder. Arvet har man rätt till ändå. Det bör finnas en arvsrätt för omyndiga barn, emedan det då föreligger ett reellt försörjningsbehov. Efter det att barnet blivit myndigt bör inte staten påtvinga en förmögenhetsöverföring mellan förälder och barn. Det bryter mot äganderätten, varför lagen om bröstarvingars rätt till arv bör avskaffas.
mot · H2022560 · 2014-11-10 00:00:00 — Förläng läkemedlens sista förbrukningsdag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlängd sista förbrukningsdag för läkemedel. De flesta läkemedel har en praktiskt taget obegränsad hållbarhet. De konstrueras för att vara extremt hållbara. De ska klara av att passera saltsyrabadet i magsäcken för att därefter opåverkade tas upp av tarmen. Många läkemedel bryts aldrig ned. Efter det att de utsöndrats från kroppen ackumuleras de i naturen och därmed vårt dricksvatten. Andra läkemedel passerar inte ens kroppen. kasseras fullt fungerande läkemedel för mångmiljardbelopp i , på grund av att läkemedlet passerat sista förbrukningsdag. Man räknar med att av den totala försäljningen om ca kasseras. Själva destruktionen kostar också stora belopp. Persistens, bioackumulation och toxicitet är viktiga begrepp när läkemedels påverkan på miljön ska värderas. Det finns givetvis läkemedel med kort hållbarhet, varav de flesta är flytande snarare än fasta. Faktum kvarstår att av alla läkemedel är persistenta. Den hållbarhetstid som gäller för läkemedel – normalt två eller – har en godtycklig snarare än vetenskaplig förklaring. Därför bör initiativ tas i syfte att se över för läkemedel.
mot · H2022561 · 2014-11-10 00:00:00 — Fartygsrutter och oljeutsläpp i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fartygsrutter och oljeutsläpp i . är en viktig transportled och fartygstrafiken är intensiv och förväntas öka . är ca 2 000 fraktfartyg utöver färjor och fiskebåtar i rörelse i . Mer än 50 000 fartyg passerar centrala öst och väst om till och från hamnar i norra och . Fartygstransporter är ur ett klimatperspektiv ett bra transportsätt för stora volymer gods och bör därför premieras. Sjöfartens samlade utsläpp av svaveloxider (SOx) och kväveoxider (NOx) till luft, liksom det stora antal oljeutsläpp som fortfarande sker i , är dock ett mycket stort miljöproblem. Utsläpp av olja från fartyg är förbjudet i alla delar av . Mellan registrerade 1 510 oljeutsläpp enbart i svenska vatten. Därtill tillkommer ej upptäckta utsläpp. Endast i ett fåtal fall leder registrering av ett utsläpp till straff eller föroreningsavgift för fartyget som genomfört utsläppet. Oljeutsläpp kan indelas i tre kategorier: (a) Stora utsläpp från oljetankers lastrum vid kollisioner, grundstötningar eller andra olyckor. (b) Stora utsläpp av fartygsbränsle, bunkerolja från större lastfartyg vid kollisioner, grundstötningar eller andra olyckor. (c) Utsläpp av olika typer av olja eller oljeblandat vatten från maskinrum, mindre tankar m.m. Huvuddelen av de registrerade årliga oljeutsläppen i är utsläpp av kategori c. Även små utsläpp av olja och andra kemikalier kan få stora konsekvenser för havsmiljön om de sker i känsliga områden. För att minska skadliga effekter på havsmiljön av sjöfartens utsläpp till luft och vatten krävs att de mest trafikerade fartygsrutterna leds bort från mest känsliga områden. korsar några av de mest trafikerade rutterna rakt genom 2000-områden samt andra mycket skyddsvärda områden.
mot · H2022562 · 2014-11-10 00:00:00 — Motion till 2014/15:2562