ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021912 · 2014-11-10 00:00:00 — Särskilda tillstånd för att handla med metallskrot och andra åtgärder mot metallstölder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett särskilt tillstånd – s.k. certifiering – för att handla med metallskrot. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot kontanthantering vid uppköp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en skyldighet att föra bok över inköp även vid handel med andra metaller än guld. stjäls stora mängder metall i , inte minst koppar – stölder som i sin tur förorsakar skador för mångmiljonbelopp i form av tågförseningar, el- och teleavbrott, störningar i industriproduktionen, försenade byggen och ett förskingrat kulturarv. Stölderna drabbar små och stora företag, myndigheter, kommuner och kyrkor. Den omfattande handeln med stulen metall går också ut över seriösa skrothandlare. Skrothandeln är en kontantintensiv bransch vilket gör att det är förhållandevis enkelt för oseriösa i branschen att handla med stulet gods. För att säkerställa en god och ordnad utveckling av branschen är det därför angeläget att även metallhandeln anpassar sig till moderna betalningssystem för att på så sätt undvika hanteringen av kontanter. För att komma till rätta med problemet bör ett antal olika åtgärder genomföras: dels att införa ett licensieringsförfarande för handel med metallskrot, dels att införa samma skyldighet att föra bok över inköpen som guldhandlarna har för övrig metallhandel. Detta skulle hjälpa de seriösa företagen att utvecklas och växa, men se till att oseriösa företag och kriminella inte kan få fäste på skrotmarknaden. Regeringen bör ta initiativ till att införa ett särskilt tillstånd – s.k. certifiering – för att handla med metallskrot och se över ett förbud mot kontanthantering vid uppköp av metallskrot. Regeringen bör också initiera en skyldighet att föra bok över inköp för all metallhandel.
mot · H2021913 · 2014-11-10 00:00:00 — Avskaffande av den s.k. dubbelregistreringen vid älgjakt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa den s.k. dubbelregistreringen vid älgjakt på mark ovan odlingsgränsen. Efter ett riksdagsbeslut tillämpas inom delar av renskötselområdet i s.k. dubbelregistrering av älgjakt. Jaktmarker där markägaren vill jaga älg skall registreras som älgjaktsområden hos . Detta görs inom renskötselområdet liksom i övriga landet av markägaren eller jakträttshavaren. Dubbelregistreringen innebär dock att alla marker inom en samebys renskötselområde även kan registreras som älgjaktsområde av samebyn, med andra ord registreras en andra gång. I praktiken innebär detta att älgjakt bedrivs av två olika jaktlag med varsin tilldelning av älg från . Systemet föreskriver att samråd skall hållas, men i praktiken är detta som regel inte fallet. I stället konstaterar älgjaktlagen på plats ute i skogen att ett annat jaktlag bedriver jakt på samma marker och som de själva. För att undvika onödiga konflikter så har länsstyrelserna skapat tillämpningsföreskrifter. underkände dock HR i ett villkor om samråd. Systemet skapar stora och onödiga konflikter mellan renägande samer och annan ortsbefolkning i vissa områden. Det får även som konsekvens att en planerad förvaltning av naturresursen älg försvåras inom renskötselområdet. Medlemmarna i en sameby måste tillförsäkras den jakträtt de har i enlighet med renskötselrätten. Detta kan exempelvis ske genom älgjakt på områden som undantagits för samebyns egen räkning och/eller genom att personen ingår i ett befintligt jaktlag inom samebyns område. Älgförvaltningssystemet bör gälla även i de delar av landet där medlemmar i en sameby har rätt att jaga. En medveten älgförvaltning måste bygga på kunskap om både älgstam och avskjutning. För att denna resurs skall kunna skötas uthålligt bör endast ett jaktlag jaga på varje område. Därför bör dubbelregistreringen avskaffas och registreringen av älgjaktsområdet förbehållas markägaren eller den till vilken markägaren upplåtit sin jakträtt.
mot · H2021914 · 2014-11-10 00:00:00 — Företagens kapital och finansiering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagens kapital och finansiering. För att företag ska kunna etableras krävs rörelsekapital och ofta också kapital för investeringar. Det är emellanåt svårt att få kapital till företagsetableringar men också svårt att låna upp ytterligare kapital som redan etablerad företagare. Grundförutsättningen för allt företagande är långsiktigt god lönsamhet, vilket är en förutsättning för att motivera risktagande och upplåning eller investering av riskkapital. infördes nya regler som innebär ökade möjligheter att använda lös egendom i näringsverksamhet som säkerhet för lån. Den nya säkerhetsrätten som benämns företagshypotek har ersatt den så kallade företagsinteckningen som infördes . Syftet med de nya reglerna är att förstärka säkerheten för långivare, så att det blir lättare för företag att låna pengar. När det gäller förbättrade finansieringsmöjligheter för små företag har det maximala beloppet för mikrolån, som kan upptas genom , under förra mandatperioden ökats till . Mikrolån är lån som kan beviljas utan säkerheter till företagare med mindre kapitalbehov. infördes även det så kallade investeraravdraget som är av stor vikt för att öka tillgången på kapital för företag av mindre storlek. Den främsta tillgången till riskkapital för företagande finns emellertid – åtminstone när det gäller mindre företag – ofta hos företagaren själv eller hos närstående personer. Det finns därför skäl att se frågan om finansiering av företagsverksamhet i ett bredare perspektiv, där ett antal olika förslag kan leda till att det blir lättare att få tillgång till kapital för investeringar och för utvecklingen av företagens verksamhet. Utgångspunkten bör vara att kapital för nystart av företag ska komma från privata finansiärer, exempelvis den blivande företagaren själv, banker och riskkapitalister. Ju mer riskfylld verksamheten är desto mer sannolikt är det att finansieringen måste utgöras av företagarens och närståendes eget kapital. Med ovanstående som bakgrund bör följande områden ses över: Arbetsgivaravgifterna i bör ligga på en nivå som är jämförbar med de lägsta inom EU. Kraven på att fonderade medel kan lösas upp . Det är bättre att företagarna själva får bestämma när rätt tidpunkt föreligger för att använda pengarna till investeringar och utveckling av verksamheten. Företag som har en viss lägre årsomsättning (understigande ett visst närmare angivet belopp) bör kunna redovisa sociala avgifter och skatter , i likhet med vad som gäller för redovisningen av mervärdesskatt. Möjligheter till skatteutjämning för nystartade företag .
mot · H2021915 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa dans på recept som ett komplement till dagens vård. har man talat om att kultur påverkar hälsan positivt. Det finns forskning som visar att hälsan påverkas positivt när man sjunger i kör eller aktivt lyssnar på musik. Mycket tyder på att kulturupplevelser kan bidra till bättre hälsa och snabbare rehabilitering. I har man drivit pilotprojekt gällande ”Kultur på recept”. Resultaten har varit så bra att man beslutat att fortsätta med detta. Liknande projekt gällande ”Kultur på recept” bedrivs även på andra håll i . ger sig hundratusentals människor ut för att dansa. Istället för att gå på gym, springa eller deltaga i pass hos Friskis & Svettis är dans veckans motionspass. Detta visar en undersökning som , professor vid , gjort bland personer som dansar regelbundet. Det som framgår i undersökningen är att de som dansar mår bättre och anser sig lyckligare än befolkningen i övrigt. Det finns flera andra aspekter som är positiva med dansen. Flera studier visar att dans har en positiv inverkan på kroppen både fysiskt och psykiskt. När man dansar tränar man både muskelstyrka, balans, koordination och rörlighet. Under dansen utsöndras kroppens eget morfin, endorfiner, som också kallas för må-bra-hormoner. Endorfiner är stressreducerande och har en smärtstillande effekt. Även oxytocin frigörs i kroppen vid dans. Oxytocin är ett hormon som lindrar smärta och är bra för läkningsprocesser, stress och blodtryck. Att få träffa andra människor på t.ex. danstillställningar bidrar även till att man känner sig delaktig i ett socialt sammanhang. Man får komma ut och träffa andra människor och blir mindre isolerad. Det är viktigt att göra allt för att minska långtidssjukskrivningarna. Därför behöver vi våga tänka i nya banor, som vi redan nämnt finns ”Kultur på recept”. Varför då inte införa även ”på recept” som ett led i rehabiliteringen för att minska och förhindra långtidssjukskrivning? Därför föreslår vi att ”på recept” ska införas som ett komplement till dagens vård.
mot · H2021916 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa möjligheten för en person som vid upprepade tillfällen lagförts för våldsbrott i nära relationer att på nytt anges som anknytningsperson. Många kvinnor från framförallt och kommer till för att här skapa sig ett bättre liv tillsammans med en svensk man de älskar. Tyvärr får en del av dessa kvinnor aldrig uppleva det liv de längtat till. Många av dessa kvinnor lever i förhållanden som närmast kan liknas vid slavkontrakt. De utsätts för våld och kränkningar från den man de litat på. sökte 515 kvinnor som kommit till på grund av en relation med en svensk man hjälp hos kvinnojourerna i , 38 av dem i . Fallen i motsvarar ett fall per 7 000 invånare vilket är flest i landet – mer än dubbelt så mycket som i storstadsregionerna. I exempelvis är inte fallen mer än ett per knappt 19 000 invånare. Det finns exempel på män som satt detta i system och lurat hit ett flertal kvinnor. Dessa kvinnor får ofta ett tidsbegränsat uppehållstillstånd . får kvinnan söka nytt uppehållstillstånd. Om ett förhållande upphört får uppehållstillstånd ges om: 1. kvinnan har särskild anknytning till 2. förhållandet har upphört främst på grund av att i förhållandet utlänningen, eller utlänningens barn, utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid, eller 3. andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd. (5 kap. 16 § tredje stycket utlänningslagen.) Lagen säger att enstaka mindre allvarliga våldshandlingar bör inte i sig medföra att sökanden beviljas fortsatt uppehållstillstånd. Hänsyn ska tas till under vilka omständigheter övergreppet ägt rum, hur allvarligt det varit och om det rört sig om en enstaka episod eller upprepade övergrepp samt hur länge förhållandet varat. För att uppehållstillstånd ska ges ska det kunna antas att förhållandet upphört huvudsakligen på grund av övergreppen, att det inte varit fråga om ett helt kortvarigt förhållande och att det från början varit fråga om ett seriöst förhållande.
mot · H2021917 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införa ett legitimationskrav för socialsekreterare. Att arbeta som socialsekreterare är en svår uppgift, inte minst i situationer som berör barn. Det är väsentligt att den erfarenhet och kunskap som professionen har får ett genomslag när beslut fattas för enskilda. Det ställer också stora krav på yrkesskicklighet och erfarenhet hos den enskilda socialsekreteraren. En mer självständig social profession, med en tydligare ansvarsfördelning mellan den lokala politiska nivån och professionen, betyder att även frågan om kompetenskraven för socialsekreterare behöver utredas närmare. Vilka krav på formell kunskap och införskaffad erfarenhet som ska ställas för att få arbeta med exempelvis hårt utsatta måste klarläggas. Det är också viktigt att hantera frågor omkring hur socialsekreterare eller socialchefer som brister i sin yrkesutövning ska granskas och formellt prövas i sin lämplighet. I det sammanhanget är det mycket som talar för att bör ställa ungefär samma krav på legitimationskrav på myndighetsutövande medarbetare i socialt arbete som vi har inom t.ex. medicinska yrken eller bland lärare. Självfallet kommer ett sådant arbete ta att genomföra och måste också hänga ihop med en genuin förändring av kunskapskraven. Åtminstone är det viktigt att socialsekreterare som arbetar med hårt utsatta barn får en bredare kompetensprofil och starkare kunskapskrav än vad som är fallet . Regeringen bör därför ges i uppdrag att utreda hur ett legitimationskrav skall utformas för socialsekreterare.
mot · H2021918 · 2014-11-10 00:00:00 — Betyg från årskurs 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa betyg fr.o.m. årskurs 3 i . Betyg fyller många och viktiga funktioner i skolan. De visar vad eleverna har lärt sig och hur stor del av kursplanen de har tillgodogjort sig. Detta är – förutom att vara en viktig information till eleven själv – en mycket viktig information även till barnets vårdnadshavare. ska ha en kunskapsskola som är målstyrd och då är det viktigt att målen följs upp. har redan infört betyg från och med årskurs sex. Ett helt nytt betygssystem med betygen A–F är nu infört. Svenska skolelever får trots detta betyg relativt sent i sin skolgång. I ett internationellt sammanhang är detta ovanligt. I många EU-/får eleverna betyg mellan sex och ålder. avviker således från . Tidiga betyg är viktiga för likvärdigheten i svensk skola. Det är särskilt viktigt i familjer där föräldrarna själva inte har högre utbildning. Erfarenheterna från när betygen 1982 avskaffades helt i låg- och mellanstadiet visar att barn till föräldrar med bristande högre utbildning påverkades negativt. Den nya läroplanen innehåller mål om att alla elever ska kunna läsa, skriva och räkna när de slutar tredje klass. Utifrån det målet är det rimligt att svenska elever då också får betyg från och med den årskursen.
mot · H2021919 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökad standardisering av byggnormer för att främja konkurrensen inom byggsektorn och öka bostadsbyggandet. Bostadsbyggandet i måste bli enklare och billigare. har det i snitt påbörjats drygt 50 000 bostäder . har dock denna siffra legat på drygt 20 000 bostäder . Detta betyder att bygger ungefär hälften av vad våra nordiska grannar gör i relativa tal. Det bygger motsvarar av det redan byggda. Att byta ut bostäderna i beståndet skulle med dagens nybyggnadstakt ta ungefär . Den låga nybyggnadstakten skapar problem både på grund av att befolkningen ökar som det sker en ökad inflyttning till regionstäderna. Även på tillväxtorter i exempelvis inland är behovet av nya bostäder på grund av expansionen i gruvindustrin stark. Kommunalt påhittade särregler när det gäller tekniska lösningar driver upp kostnaderna och försvårar för en industrialiserad byggprocess. Detta kan vara en bidragande orsak till att många byggföretag inte vill satsa i många av de kommuner som har störst behov av ett ökat bostadsbyggande. Det driver även upp människors boendekostnader. I tillägg till dessa konsekvenser är det ofta otydligt hur kommunala särkrav ska verifieras och följas upp. Det är därför viktigt att regeringen går vidare med de utredningsförslag som presenterats vad gäller ökad standardisering av byggnormer. Entydiga nationella byggregler bör vara , exempelvis baserat på byggregler (BBR). Egenskapskrav på byggnader bör vara desamma över hela landet förutom en justering för de olika klimatzonerna när det gäller energikraven.
mot · H2021920 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett system med lärarhandledare. (2012:374) visar att likvärdigheten i har minskat. Flera rapporter visar att föräldrars utbildningsbakgrund fortfarande spelar en alldeles för stor roll för elevresultaten. Sammantaget visar all tillgänglig statistik på att sjunkande elevresultat i svensk skola visserligen börjar vända, men från en låg nivå och med ojämna resultat över landet. På de skolor där finner allvarliga brister i exempelvis lärarnas kompetens och elevernas resultat bör ett system med lärardriven skolutveckling finnas. Syftet är att förbättra resultaten, öka lärarnas kompetens och uppnå målet om att fler elever ska nå gymnasiekompetens. Ett system med lärarhandledning måste bygga på frivillighet från skolornas sida och utformas med respekt för lärarna. En grundläggande princip ska vara att de skolor som erbjuds lärarhandledning, samt huvudmännen som har det övergripande ansvaret, frivilligt ska ingå överenskommelser med om verksamheten. Regeringen bör tillse att ett system med lärarhandledare inledningsvis etableras i ämnena matematik, svenska och NO. I dessa ämnen uppvisar svenska elever försämrade resultat i flera internationella mätningar. Den långsiktiga ambitionen, om systemet med lärarhandledare visar sig uppnå effektiva och goda resultat, är att det ska bli handledare i flera ämnen. Att vara handledare måste givetvis vara meriterande. Exempelvis bör man kunna erbjuda konkurrenskraftiga villkor på lönemarknaden för att locka till sig väl kvalificerade handledare i alla delar av .
mot · H2021921 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en stärkt skolinspektion. Skolinspektionens tillsynsverksamhet måste avspegla den faktiska kvaliteten i svensk skola. Skolor ska inte ha möjlighet att dölja allvarliga kvalitetsbrister genom att förbereda sig för inspektionen. gör Skolinspektionen oanmälda inspektioner endast i undantagsfall. Det är naturligtvis inte rimligt att skolor alltid kan förbereda sig inför inspektioner. Risken finns – eller kan finnas – att vissa brister därmed inte uppmärksammas. Ögonblicksbilden av skolan säger mycket om en enskild skolas rutiner och ambitionsnivå. Möjligheten bör övervägas att se över om mer av den riktade tillsynen bör utföras genom oanmälda inspektioner. Den riktade tillsynen ska syfta till att granska ett specifikt område som exempelvis betygssättning, huvudmännens klagomålshantering etc. Resultaten från den oanmälda inspektionen kan bidra med underlag för andra granskningar. Genom flera oanmälda kontroller får Skolinspektionen bättre förutsättningar för att veta vad de bör fokusera på i sin regelbundna tillsyn. Skolinspektionen behöver även på ett mer sammanhållet och konstruktivt sätt lyfta fram framgångsrika skolor. Dessa skolor kan stå som förebilder för skolor som arbetar med kvalitetsutveckling.
mot · H2021922 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för de nya universiteten. måste ha ambitionen att vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. För ett litet, exportberoende land som är det helt avgörande att vi stärker förmågan att möta den hårdnande konkurrens som globaliseringen för med sig. Forskning och utbildning har därför central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Kunskap och bildning leder till ökad självständighet och förbättrad förmåga till att kritiskt kunna söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå. Chansen att förmedla och utbyta kunskaper med andra är ovärderligt för den personliga utvecklingen. Utbildning är därför en avgörande förutsättning för att befästa demokratin och utjämna olikheter i fördelningen av välfärd, inflytande och möjligheter till att aktivt delta i samhället. Kunskap blir dessutom inte mindre värd för att den delas av fler – tvärtom förutsätter tillväxt och välfärd en hög utbildningsnivå i hela befolkningen. Socialdemokraterna har genomdrivit en radikal utbyggnad av högre utbildning och forskning. Fem högskolor har utvecklats till starka universitet, och i har vi kunnat se hur högskolefilialen i utvecklats till ett starkt och stort Linnéuniversitet. Det har skett genom en målmedveten politisk satsning och genom resurstilldelning som möjliggjort utvecklingen från högskolefilial till universitet. Utbyggnaden och satsningen på högskolorna skedde dock inte utan politisk strid. Inte minst motarbetade satsningarna och har fortsatt kalla de nya högskolorna för ”bygdehögskolor”. Den borgerliga regeringen har under sin regeringstid missgynnat de nya universiteten när det gäller resurstilldelning och förutsättningar att fullt ut kunna konkurrera om externa forskningsmedel. Rent generellt behöver resurserna förstärkas inom högskolevärlden för att kunna höja kvaliteten i utbildningen. Regeringsförklaringens signal om fler högskoleplatser kombinerat med ökade resurser för kvalitet är ett steg i rätt riktning. Inför kommande forskningsproposition är det viktigt att regeringen ser över hur fördelningen av resurser till utbildning och forskning kan fördelas på ett mer rättvist sätt.
mot · H2021923 · 2014-11-10 00:00:00 — Regionalt beslutsfattande om trängselskatt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge regionerna betydande bestämmanderätt över utformningen av och intäkterna från trängselskatter. Efter ett årslångt försök med trängselskatter 2006 så permanentades skatten i . Försöket avslutades med en folkomröstning i samband med valet . har även infört trängselskatt och genomfört en folkomröstning där göteborgarna sagt nej. Trots detta ser det ut som om trängselskatten permanentas även i . ligger beslutanderätten över intäkterna hos regeringen och inte i regionerna, vilket inte känns helt rimligt! Vad stockholmarna tyckte vid folkomröstningen råder ingen tvekan om. Stockholmarna förklarade mycket tydligt att man var beredd att betala trängselskatt eller miljöstyrande avgifter och att intäkterna ska gå till vägar och kollektivtrafik. Avgiften är ett medel för att styra trafikflöden ur ett miljöperspektiv som dessutom möjliggör investeringar för att underlätta framkomlighet. För att nå acceptans för miljöavgifter eller trängselskatt så måste de som betalar också se resultat och förbättringar i framkomlighet. Allt annat är oacceptabelt. Beslutsfattande i regionerna skulle även kunna få många goda effekter. Från idé till beslut skulle gå fortare. Trängseln skulle minska och framkomlighet i kollektivtrafiken och på vägarna skulle bli bättre. Regeringen bör därför se över möjligheten att låta regioner få betydande bestämmanderätt över trängselskatters utformning och intäkter.