ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H2021038 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för markägare att få tillstånd för markavvattning. Dikning, eller så kallad markavvattning, av skogsmark är i vissa fall ett mycket effektivt sätt att öka produktionen, minska översvämningsrisken och minska körskador i modernt skogsbruk. Dikning av skogsmark är dock något som är förbjudet i , men kan bevilja undantag om det finns särskilda skäl. Det är både dyrt och krångligt att söka om särskilda skäl och därför undviker många att ens försöka att söka, vilket får till följd att produktiv skogsmark blir mindre produktiv och körskador i skogsmark ökar. I ”RAPPORT 5 • 2009 Skogsproduktion i stormområdet”, kan man läsa följande: ”I stormområdet har ett specifikt stormrelaterat problem dykt upp. Många dikessystem är svårt skadade av rotvältor och körskador. I många fall så mycket att det blir svårt att tala om dikesrensning utan det blir mer en fråga om att rekonstruera ett dikessystem där de nya dikena är lämpliga att lägga ungefär där de gamla låg eller i några fall kanske även på nya platser. Lagstiftningen är inte konstruerad efter denna situation utan förutsätter ett i grunden oskadat dikessystem som rensas. I regeringsuppdrag om dikesrensningens regelverk har frågan uppmärksammats och slutsatsen är att det bör vara tillåtet att rekonstruera diken på ungefär samma plats där de har legat men om diken placeras på en helt ny plats så jämställs det i lagstiftningen med ny markavvattning. Utredningen kommer att föreslå förändringar i detta avseende men även under de bästa förutsättningar kommer processen fram till ett nytt regelverk att ta fler år.” Trots detta finns förbudet fortfarande kvar. Anledningen till att det är förbjudet att anlägga ny markavvattning är att försumpad skogsmark har en stor miljönytta, om det är rätt typ av mark och rätt typ av skog. Den typ av skog som har ett högt miljövärde eller där dikning inte beräknas ge ett bra produktionsresultat ska givetvis av miljöskäl inte dikas alls. Dock drabbar detta förbud även marker där diken skulle vara till nytta för både produktionen och miljön. Det finns även studier som visar på möjligheterna att begränsa översvämningar genom att göra olika förberedande åtgärder. En av de saker som främst hindrar att sådana förberedande åtgärder görs, är svårigheterna att få tillstånd, tillsammans med okunskap och kostnaderna. Genom att göra det lättare att få tillstånd, till exempel genom samråd liknande de vid dikesrensningar, kan man få möjligheten att göra förberedande åtgärder mot översvämningar . Det kan röra sig om att man tillåter markavvattning av ett område, mot att en uppsamlingsdamm grävs i anslutning till markavvattningen, eller att ett dike görs medvetet längre än det har varit, för att på så sätt fördröja vattnets väg. Alla möjligheter att påverka genom dikning låses tyvärr i praktiken av det förbud som finns och att införa lättnader i förbudet, för att på så sätt kunna bibehålla bra produktion, en bra miljöhänsyn och minskad översvämningsrisk, är gynnsamt för alla parter inom modernt skogsbruk.
mot · H2021039 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa skrivningen i skollagen så att skolledningen får rätt att stoppa elever från att ta med sig mobiltelefoner in på lektionerna. Som ett led i att skapa bättre ordning och reda i klassrummen med bättre koncentrationsmöjligheter för eleverna måste också förutsättningar skapas. Genom att inte tillåta mobiltelefoner i klassrummen förbättras arbetsmiljön avsevärt, både för de elever som ”missbrukar” användandet av mobiler och de elever som har svårt att koncentrera sig på grund av andra elevers prat, sms och ständiga aktivitet med sina mobiler. Att detta orosmoment så länge kunnat tolereras på många skolor är en av många förklaringar till den stökiga situation som upplevts och upplevs av både lärare och elever på dagens skolor. Men med ett tydligt regelverk om mobilfria klassrum ges en konkret signal till ifrågasättande elever och föräldrar som de har att rätta sig efter. har denna problematik diskuterats utan att komma till konkreta åtgärder. Lärare har kunnat omhänderta elevers mobiler när ordningen i klassrummet har störts, men att använda den ljudlöst och spela eller sms:a har inte ansetts som störande av ordning och därför har mobilerna fått följa med in i klassrummen. Tyvärr missbrukas detta vilket resulterar i att det blir mer eller mindre omöjligt att stävja situationen för allas bästa. Därför är det nödvändigt att skärpa skrivningen i skollagen, för att skolledningen skall ges rätt att stoppa elever från att ta med sig mobilerna in på lektionen. Studier och bättre möjlighet till koncentration för bättre studieresultat, både för mobilbrukarna och för de som störs av mobilbrukandet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H2021041 · 2014-11-06 00:00:00 — Återgång till ett banverk och ett vägverk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att återgå till ett vägverk och ett banverk. var ordningen sådan att ansvaret för vägnätet var underordnat och ansvaret för järnvägsnätet var underordnat . Därefter har verksamheterna varit sammanslagna under . Eftersom nu gått borde man granska om denna lösning har varit optimal för verksamheten och om skattebetalarna får ut mest väg och järnväg för pengarna eller om sammanslagningen lett till försämringar och/eller fördyringar. En utredning bör därför tillsättas huruvida man skall gå tillbaka till den tidigare ordningen genom att dela upp i ett vägverk med ansvar för vägnätet och ett banverk med ansvar för järnvägsnätet eller om verksamheten även framgent skall vara sammanslagen i ett Trafikverk.
mot · H2021042 · 2014-11-06 00:00:00 — Översyn av statens roll som ägare till () och () tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över ledningen för och . I SVT:s uppdrag ingår bland annat att ”SVT ska vara opartiskt och sakligt” (källa 1). Alla som sänder tv eller radio i lyder under radio- och tv-lagen. Den sätter de yttre ramarna för alla radio- och tv-sändningar. SVT har utöver det även ett sändningstillstånd och anslagsvillkor som utfärdas av regeringen efter beslut i . Nuvarande sändningstillstånd gäller till och med sista . SVT:s sändningstillstånd säger att företaget bland annat ska utöva sändningsrätten "opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrande- och informationsfrihet ska råda". Allt fler av medborgare upplever att SVT inte klarar just förhållningssättet att vara opartiska och sakliga. Detta framstår särskilt tydligt när rapporteringen gäller . Många upplever att programledare/journalister intar ett särskilt, och för , negativt förhållningssätt när detta parti avhandlas i SVT och SR. I källa 2 kan man på sidan 225 läsa att ”av journalisterna på och sympatiserar med ...” samt att ”inom public service sympatiserar med de rödgröna partierna (v+s+mp)”. Tabell 13.3 på sidan 224 i samma undersökning speglar tydligt problemet som public service-bolagen har. Detta upplever folk också präglar programmen som sänds vilket går tvärs emot uppgiften att vara opartiska och sakliga. Undertecknad förutsätter att det inte finns acceptans för partisk och osaklig bedömning i annan offentlig verksamhet, till exempel myndigheter och deras myndighetsutövning, varför det verkar märkligt att public service ska utgöra undantag. Tilläggas kan även att verksamheten finansieras av en tv-avgift som man måste betala för sin tv-mottagare oaktat om man ser på SVT eller inte vilket ytterligare ställer krav på opartisk och saklig framställning i sändningarna. Ska det i längden gå att försvara statens roll, där regeringen tillsätter ledamöterna till den ägande stiftelsens styrelse, så måste det på ett ännu tydligare sätt framgå i direktiven att fullständig politisk neutral hållning är av största vikt vad gäller de program som sänds i SVT och SR.
mot · H2021043 · 2014-11-06 00:00:00 — Ändring av praxis för beslut om permanenta uppehållstillstånd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över praxis för beslut om kollektiva permanenta uppehållstillstånd. rättschef har i ett beslut gällande asylsökande från gjort ett så kallat rättsligt ställningstagande där man anger att uppehållstillstånd som beviljas med stöd av 4 kap 2 § första punkten första ledet utlänningslagen (2005:716) på grund av den rådande generella säkerhetssituationen i normalfallet bör vara permanenta. Att gör ett ställningstagande som remissinstans kan vara ett lämpligt förfaringssätt men att överlåta beslut av sådan karaktär som kollektiva permanenta uppehållstillstånd på en rättschef på en statlig myndighet kan inte anses vara förenligt med uppdraget för myndigheten. Frågor av sådan vikt och principiell art bör rimligen avgöras av regering eller riksdag. Att beslut om kollektiva permanenta uppehållstillstånd delegeras ner till enskilda tjänstemän på myndighetsnivå får anses vara anmärkningsvärt med tanke på de stora konsekvenser som ett sådant beslut har på som nation. Ett tydligt politiskt beslut i frågor av denna art med möjlighet att utkräva ett politiskt ansvar måste vara en självklar hållning från det officiella –detta även av respekt för medborgarna i som på så sätt i val kan ge sitt godkännande eller visa sitt ogillande av beslut i större frågor liknande den som omnämns i denna motion.
mot · H2021044 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa det s.k. hemutrustningslånet. I utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet finns ett anslag för så kallat hemutrustningslån. I texten står att läsa att lånet riktar sig till ”nyanlända flyktingar och vissa andra utlänningar som har beviljats uppehållstillstånd” samt att lånet exempelvis kan användas till ”möbler och köksutrustning”. Vidare är det så att underskottet i verksamheten, som utgörs av låneeftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar, täcks upp av anslaget. Det är för det första anmärkningsvärt att regeringen intar en hållning där man i en stor del av fallen väljer att efterskänka lånen. Det enda rimliga i sammanhanget vore naturligtvis att se till att utlånade pengar betalas tillbaka, vilket är fallet i all annan utlåningsverksamhet. Att ta lån för hemutrustning är dessutom ett svårt ekonomiskt antagande för alla ungdomar som flyttar hemifrån och ska inreda sitt första egna hem. Att staten har ett speciellt lån som enbart riktar sig till ”nyanlända flyktingar och vissa andra utlänningar” är därför såväl orättvist som stötande för dem det inte gäller, inte minst då många svenskar, inte minst ungdomar, lever under mycket knappa förhållanden.
mot · H2021045 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om tvångsvård. är det allt vanligare att människor får psykiatrisk tvångsvård på grund av ett gravt självskadebeteende som riskerar att allvarligt skada patienten, till exempel att man med olika verktyg skär och sticker sig så att man riskerar att förblöda, lemlästas eller att få så allvarliga skador att det blir men för livet. har fall uppmärksammats där personal inom vården mot patientens vilja har beslutat om att gipsa patientens armar och där man satt skenor som gjort det omöjligt för patienten att fortsätta skada sig själv. Åtgärden har av ansvarig läkare ansetts nödvändig för att rädda liv och funktioner hos patienten. Denna tvångsåtgärd har polisanmälts och allvarlig kritik har riktats från Inspektionen för vård och omsorg mot ansvarig personal, då de bryter mot lagen om tvångsvård. I lagen ges endast möjlighet till bältesläggning och avskiljning. Lagen är gammal och inte reviderad . Därför har inte heller de självskadebeteenden som blivit mer allvarliga och mer förekommande än förr tagits i beaktande när lagen skrevs. All tvångsvård är ett allvarligt ingrepp mot varje människa och ska endast ske när allvarligt krisläge påkallar detta. Att sådan vård ändå är nödvändig i särskilda fall måste accepteras då risk för patientens eget liv föreligger. Det är rimligt att en översyn av lagen görs så att lämpliga och nödvändiga vårdinsatser för att rädda liv och funktioner kan sättas in.
mot · H2021046 · 2014-11-06 00:00:00 — Full finansiering av läkarutbildningen i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att finansiera läkarutbildningen vid fullt ut. bedrivs läkarutbildning vid . Vid övriga lärosäten är det staten som helt finansierat grundutbildningen för läkare. Vid har staten enbart finansierar motsvarande av den planerade utbildningsvolymen, som ligger på 60 nyutexaminerade läkare per termin, dvs 120 nya . Därmed lämnades åt att finansiera övriga 60 årsplatser själva. Såväl läns landsting som övriga landsting som stöder universitets läkarutbildning får tillsammans med göra stora uppoffringar för att klara detta. Det är en övervältring av kostnaderna från staten som saknar motsvarighet vid övriga lärosätens läkarutbildning. är läkarutbildningen inne på sin åttonde termin i . Inga nya forskningsmedel gavs, som skulle kunna säkra forskningsanknytning av grundutbildningen. Delar av utbildningen ges i och landsting och organisation för detta är nu under uppbyggnad med medel från . I den slutförda förhandlingen om s.k. ALF-medel tilldelas också läns landsting ALF-medel för grundutbildningen motsvarande hälften av intaget av studenter, d.v.s. får grundutbildnings-ALF motsvarande 30 platser per termin (60 platser ). står för avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. I avtalet finns ett system för ersättning för landstingens åtagande att medverka i läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning, den så kallade ALF-ersättningen. råder det läkarbrist i vårt land. är beroende av andra länders utbildningsplatser. Mer än hälften av alla nya svenska läkarlegitimationer går till läkare som är utbildade i andra länder, däribland svenska läkarstudenter som sökt sig utomlands för att skaffa sig en läkarutbildning. medverkar genom starten av läkarutbildningen mycket aktivt till att långsiktigt lösa utbildnings- och rekryteringsbehovet. är det svårt att se logiken i att andra lärosäten erhåller kompletta ekonomiska resurser så att dessa kan bygga ut sina läkarutbildningar ytterligare, medan läkarutbildningen vid enbart är finansierad till hälften. Läkarutbildning vid är ett viktigt bidrag till att långsiktigt lösa viktiga delar av de problem vi ser inom den svenska hälso- och sjukvården, vilket innebär att staten också borde se över möjligheten att fullfinansiera denna. Det enda rimliga är att i likhet med övriga universitet får full finansiering för läkarutbildning. Detta skulle förslagsvis kunna ske stegvis . Om regeringen dessutom har önskemål fler utbildningsplatser har förutskickat att de kan åta sig att öka till 80 platser per termin, d.v.s. 160 platser . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H2021047 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersätta tv-avgiften med en public service-avgift vid sidan om budgeten, via . Innehavare av tv-mottagare har i vårt land allt fått betala en TV-avgift. Radiotjänst i tog över ansvaret från dåvarande att kontrollera tv-innehav och fakturera avgiften. har fått konkurrens av ett stort antal reklamfinansierade tv-kanaler. Den tekniska utvecklingen och inte minst digitaliseringen har möjliggjort för kunden att själv välja när man vill titta på filmer eller andra tv-program. Dessutom kan man , sedan såväl SVT som t ex reklamfinansierade TV4 sänder sina kanaler live på nätet, ta emot tv-sändningar via datorer, surfplattor och mobiltelefoner. På grund av detta valde Radiotjänst att avgiftsbelägga även datorer, surfplattor och mobiltelefoner. Effekten blev att småföretagare och studenter med dator fick betala tv-avgift oavsett om de utnyttjade möjligheten att titta på SVT:s sändningar eller ej. Även ungdomar med smartphone som flyttat till eget boende fick betala. Detta förfaringssätt stoppades dock av i ett beslut . har Radiotjänst återbetalat tv-avgifter till de som så begärt och som saknade vanlig tv-mottagare. Den tekniska utvecklingen har sprungit ifrån tv-licensen som funnits och som är knuten till innehav av en särskild tv-mottagare. går det att se filmer, lyssna på musik och titta på tv via en mängd digitala apparater. Dessutom är många nya tv-apparater egentligen en form av dator med många användningsområden. Med anledning av detta vore det naturligt att tv-licensen ersätts av en teknikneutral public serviceavgift som tas in via , men vid sidan av budgeten med fortsatt starkt oberoende. På det sättet fångar vi in de 10–som fuskar med att betala som Radiotjänst kan läggas ner, vilket leder till betydande besparingar. Detta bör ges regeringen till känna. Per Lodenius (C)
mot · H2021048 · 2014-11-06 00:00:00 — Fritidshjälpmedel för personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fritidshjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning löper betydligt större risk än andra att drabbas av ohälsa i form av exempelvis diabetes, högt blodtryck, värk från rörelseorganen samt mag- och tarmbesvär. Risken att drabbas av ohälsa är mer än tio gånger högre hos personer med funktionsnedsättning jämfört med övrig befolkning. Även psykisk ohälsa är vanligare. Ohälsotalet är störst bland personer med rörelsehinder. Redan under barn- och ungdomsåren uppkommer ohälsa hos personer med funktionsnedsättning. Forskning visar att barn och unga med funktionsnedsättning dubbelt så ofta som andra uppger att de lider av exempelvis psykosomatiska besvär, koncentrationssvårigheter, nedstämdhet och bristande välbefinnande i sådan utsträckning att det påverkar vardagen. Barn med funktionsnedsättning är mindre aktiva i fritidsaktiviteter än andra barn. Det är vetenskapligt dokumenterat och väl känt att fysisk aktivitet har en mycket positiv inverkan på hälsa och välbefinnande. Men personer med funktionsnedsättning har inte möjlighet att i önskad utsträckning utöva fritidsaktiviteter som främjar den fysiska och psykiska hälsan. En orsak till detta är att personer med funktionsnedsättning, inklusive barn och unga, endast har begränsad eller till och med ingen rätt till hjälpmedel för detta. Skillnaderna mellan olika landsting är stora och oacceptabla när det gäller vilka hjälpmedel som erbjuds. I en undersökning från och Ungdomar (Hjälpmedel – var god dröj!, 2013) framkommer att mer än hälften av barnen med rörelsehinder har nekats hjälpmedel som föräldrarna anser att barnet behöver. En majoritet av föräldrarna uppger också att man tvingats acceptera ett hjälpmedel till barnet trots att man vet att ett annat hjälpmedel skulle passa bättre. Fritidshjälpmedel behövs att för barn och unga med funktionsnedsättning ska kunna delta i fritidsaktiviteter och därmed undvika onödig ohälsa. Regeringen bör därför initiera en översyn av landstingens förskrivning av fritidshjälpmedel, så att personer med funktionsnedsättning ges möjlighet till en aktiv fritid och ett liv med god hälsa. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H2021049 · 2014-11-06 00:00:00 — Utbyggnad av till motorväg och två-plus-ett-väg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , sträckan mellan och , i sin helhet bör kunna byggas om till motorväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den fortsatta sträckningen av från till bör kunna byggas om till två-plus-ett-väg. har en rejäl ombyggnad av varit mycket starkt efterfrågad i regionen. Ombyggnaden har påbörjats men fortfarande finns det mycket kvar att göra. , sträckan mellan och , har tidigare beskrivits som en av farligaste vägar. Ett centralt motiv för en ombyggnad av har också varit att garantera näringslivets behov av säkra och effektiva transporter. Den undermåliga vägstandarden har inverkat negativt på framkomligheten av gods och varor. Det i sin tur har hämmat den regionala tillväxten. Den gjorda satsningen är glädjande men räcker inte. Hela sträckan mellan och måste vara säker. , sträckan mellan och , borde i sin helhet byggas om till motorväg, och hela sträckningen –borde byggas om till två-plus-ett-väg.
mot · H2021050 · 2014-11-06 00:00:00 — Barnets rätt till eget ombud vid vårdnadstvister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en lagändring så att barn får rätt till ett eget ombud i form av en särskild företrädare i vårdnadstvister. En av hörnpelarna i är att barnets bästa alltid ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet men det är tyvärr inte alltid så. Särskilt allvarligt är det när det handlar om barn som bevittnat eller själva varit utsatta för våld vilket haft samband med vårdnadstvister och där barnet inte fått föra sin egen talan. Detta gäller trots att processen syftar till att komma fram till det bästa för barnet. I dessa vårdnadstvister som bygger vårdnadsreform blir det någon av föräldrarna som ska föra barnets talan, vilket ofta leder till att fokus hamnar på föräldrarna i stället för på barnet. Om barn i sådana fall i stället representerades av ett eget ombud i form av en särskild företrädare skulle deras rättssäkerhet stärkas markant. Införande av särskild företrädare för barn i vårdnadstvister skulle sannolikt också resultera i större krav på objektivitet och saklighet i de utredningar och åtgärder som utförs inom för dessa barn. Barnets åsikter måste då återfinnas i vårdnadsutredningen och ligga till grund för beslut i rätten. Särskilda företrädare för barn i vårdnadstvister skulle också medföra större krav på att domstolarna följer det som kan styrkas genom vetenskap och beprövad forskning. Denna fråga har varit uppe i där det uttalats att en utvärdering av vårdnadsreform där bl.a. barnets rätt bäst tillgodoses i mål om vårdnad, boende och umgänge, behöver övervägas ytterligare. Det är nu hög tid att det tas konkreta steg i en sådan utvärdering och omformulering av lagen så att inte fler barn far illa i samband med vårdnadstvister.