mot · H102Fi13 · 2014-05-06 00:00:00 — En viktig förklaring till att alltför få idéer blir till kommersiella svenska produkter och tjänster är brister i samordningen av offentliga och privata resurser till FoU och riskkapital. Därför är det nödvändigt att utveckla modeller för en bättre strategisk samverkan mellan politik, akademi och näringsliv. Vi vill utveckla samverkansformer som främjar innovation, export och fram- och tillväxten av företag. Fler jobb genom innovation ska stå sig starkt i den globala konkurrensen och säkra framtidens jobb genom att producera nya varor och tjänster som är attraktiva på den internationella marknaden. kommer vi att genomföra flera insatser för att förbättra förutsättningarna för innovation och tillväxt. Socialdemokraterna vill inrätta ett nationellt innovationsråd direkt underställt statsministern. I rådet ska representanter från näringsliv, akademi och arbetsmarknadens parter samlas. Det nationella innovationsrådet kommer att fungera som en ny infrastruktur för att löpande utbyta erfarenheter, identifiera nya utmaningar och föreslå nya initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Ett tidigt uppdrag för det nationella innovationsrådet blir att identifiera ett antal övergripande områden där det behövs samverkansprogram. Det ska handla om näringar, teknologier och utvecklingsområden där har möjlighet att inta en världsledande ställning, och där offentliga insatser tillsammans med insatser från näringslivet kan stärka position. Ett annat uppdrag för det nationella innovationsrådet blir att lägga fast de strategiska utgångspunkterna för den nya fonden för finansiering i tidiga skeden. ska ha ett innovationsråd under statsministern, som samlar representanter från näringsliv, akademi och arbetsmarknaden i syfte att stärka innovationsklimatet i . Innovationsfond för tidiga skeden Ett innovativt tillväxtföretag går normalt igenom en fas där behovet av kapital är så stort att privata investerare har svårt att fylla det. Studier har visat att i jämförelse med flera andra jämförbara länder har sämre tillgång till kapital till de allra tidigaste faserna där behovet av finansieringsstöd är som störst. Därför vill Socialdemokraterna avsätta i en ny fond för investeringar i tidiga skeden. Målsättningen är att den nya fonden ska arbeta flexibelt och i samverkan med de aktörer som finns runt om i landet hitta fungerande lösningar för att lösa finansiering i tidiga skeden. Det är av vikt att befintliga aktörer spelar en roll eftersom det oftast är de som har störst kunskap om vilka problem och behov som finns i de olika näringar och företag som de arbetar med. Genom att på detta sätt arbeta i samverkan adresserar man också bättre de behov av kompetensstöd som finns under utvecklingsfaserna. Det gäller inte minst kännedom om avsättningsmöjligheter och efterfrågan som är väsentlig för att innovationstunga företag ska få bättre förutsättningar att utvecklas och nya produkter kunna introduceras på tillväxtmarknader. Dagens statliga riskkapitalsystem är ineffektivt organiserat och behöver struktureras om. Det består av ett flertal aktörer som bitvis överlappar och konkurrerar med varandra. På grund av snäva låsningar till bransch eller geografiskt område används stora delar av kapitalet inte alls. Vi vill strukturera om det statliga riskkapitalet. I ett första steg kommer vi att avveckla Fouriertransform. Outnyttjade resurser hos Fouriertransform kommer att tillföras den nya innovationsfonden. Befintliga investeringar inom Fouriertransform berörs inte. Finansieringsmöjligheterna i de allra tidigaste faserna av ett tillväxtföretags utveckling ska stärkas. Outnyttjade resurser hos Fouriertransform förs över till en innovationsfond. Kapitalförstärkta inkubatorprogram - innovationskatapulter För att framtidens jobb ska kunna skapas behöver de resurser som vi satsar på FoU resultera i fler kommersiella produkter. En del av de nya idéer som skulle kunna utvecklas till nya varor och tjänster utvecklas inom ramen för de inkubatorer som finns för att främja och underlätta utvecklingen av nya affärsidéer. Många bra idéer som skulle kunna bli till nya produkter som efterfrågas både i och andra länder stannar dock i utvecklingen på halva vägen. En bidragande orsak till detta är de svårigheter att få finansiering till nya projekt, inte sällan mer långsiktiga. Det behövs ett riktat statligt finansieringsstöd till företag kopplade till inkubatorerna. Modeller där staten tillhandahåller tidigt kapital till företag inom inkubatorer har visat sig vara värdefulla i andra länder. Vi vill utveckla en ny modell för statlig kapitalförsörjning till företag kopplade till inkubatorer. Syftet är att utveckla innovativa idéer i företag som befinner sig i ett uppstartsskede vilka ännu anses för riskfyllda och befinner sig i ett för tidigt skede för att få finansiering från enbart privata investerare. Inkubatorer som kvalificerar för att omfattas av det nya programmet ska bemyndigas att ge statligt stöd till projekt som av inkubatorn bedöms som innovativa och värda att utveckla, med en betydande marknadspotential. Projekten väljs ut av en styrelse bestående av den kompetens som finns vid inkubatorn, representanter från relevant industri och övrigt näringsliv samt forskningsinstitut. Projekt som antas av inkubatorn förses med en budget , varav staten ska svara för merparten i form av villkorslån. Resterande del, som bör komma från privata investerare, ska inkubatorn själv svara för. De statliga lånen betalas tillbaka genom royaltyer från bolagens intäkter. Efter tiden inom inkubatorn ska företagen vara kapabla att själva erhålla finansiering från privat sektor och kunna operera på egen hand. Modellen förutsätter att tillvägagångssättet är förenligt med gällande statsstödsregler. Vi kommer att föreslå en ny modell för statligt finansieringsstöd till företag inom inkubatorer för utveckling av fler innovationer. Vi avsätter till detta program, vilket vi finansierar genom att avveckla Fouriertransform. Väldens främsta innovationsmiljöer – ett program för testbäddar och demonstrationsarenor ska utveckla de mest innovativa testmiljöerna i världen för att ta fram nya produkter och tjänster. Det är genom att vara en världsledande innovationsnation som vi tillsammans med våra andra konkurrensfördelar, hög kompetens, framstående forskning, snabb omställningsförmåga och omfattande tvärsektoriell strategisk samverkan, kan stå starka i den internationella konkurrensen. Vi föreslår ett testbäddsprogram där det offentliga i samverkan med näringsliv och akademi ska utveckla befintliga och skapa nya innovationsmiljöer. Under beaktande av statsstödsregler ska resurser från det statliga riskkapitalet frigöras för att i samarbete med näringslivet säkerställa kapitalbehovet för investeringarna. Berörda myndigheter och statliga bolag ska få ett särskilt uppdrag att se över regelverk och förbättra förutsättningarna för testverksamheterna. Dessa aktörer ska även arbeta med att förbättra tillgången till information, offentliga miljöer och anläggningar. Offentliga upphandlingar ska användas för att stärka innovationsmiljöerna. Exempel på områden där staten aktivt ska arbeta för att utveckla världsledande innovationsmiljöer: Utveckling av teknikparkerna. Industrins framtid i vilar på en effektiv produktion. Genom förstärkning av de relativt nystartade teknikparkerna ska möjligheten att testa och utveckla innovationer inom produktionsteknik förbättras. Det handlar bl.a. om innovationer inom automatisering och digitalisering och produktionssystem som lean och modularisering. Vi vill utveckla befintliga innovationscentrum inom Life Science. Fler kliniska prövningar ska genomföras. Innovationsvänliga upphandlingar för att introducera nya innovativa läkemedel, tekniker och behandlingsmetoder ska utvecklas. Möjligheterna för ett stegvis godkännande av läkemedel, s.k. , ska utredas. ska bibehålla sin position som världsledande inom miljöteknik. Det kräver mer investeringar i demonstrationsarenor och pilotanläggningar för innovationer inom transporter, samhällsbyggnad och energieffektivisering. Allt fler länder intensifierar sitt arbete för att bygga upp starka innovationsmiljöer och locka investerare och entreprenörer. Inom ramen för vår strategi för nyindustrialisering av vill vi arbeta för att ska etablera världsledande innovationsmiljöer. En central del i att stärka innovationsarbete är att vi är närvarande och delaktiga runt om i världens viktiga innovationskluster. är den svenska närvaron på plats i världens mest dynamiska innovationsmiljöer långt ifrån tillräcklig. Regeringen har exempelvis avskaffat generalkonsulatet i . Det är ett beslut som är svårbegripligt. är en självklar miljö för att vara närvarande i. Inom ramen för myndigheten finns i anslutning till vissa svenska ambassader tjänster som forsknings- och innovationsråd, med huvudsaklig inriktning på policyanalys. Vi vill göra en kraftfull utbyggnad av det internationella innovationsarbetet och stärka den svenska närvaron i världens mest dynamiska innovationsmiljöer. Utöver den grund som finns vill vi inrätta nya funktioner som är mer direkt riktade mot företag, entreprenörer och innovatörer. På vissa platser vill vi upprätta särskilda innovationskontor, som på plats samlar kunskap om utvecklingen och förmedlar idéer och kontakter mellan svenska innovationsföretag och världens mest inflytelserika innovationsnoder. Arbetet ska vara utåtriktat och det ska vara lättillgängligt för entreprenörer att vända sig till myndigheterna. Svenska företag ska kunna besöka miljöerna och få hjälp med rätt kontakter och stöd för hur de kan tillgodogöra sig kunskap och delta i olika projekt för att utveckla nya produkter och idéer. Ytterligare en viktig aspekt är att möjliggöra för unga företag med globala, skalbara affärsidéer att validera sina produkter eller affärsmodeller på marknader med hård konkurrens. En bärande del i arbetet blir också att lära av hur man arbetar på andra platser för att stärka de svenska innovationsmiljöerna och för locka fler till att lokalisera sitt innovationsarbete i . Vi vill utforma de nya strukturerna för internationellt innovationsarbete i nära samverkan med handelskammare och de svenska innovationsaktörerna. Den svenska representationen utomlands ska stärkas med innovationskontor i de städer och områden som står för den senaste utvecklingen inom tillväxtnäringar. Den offentliga upphandlingen, dvs. uppköp från stat, kommun och landsting, omsätter . Ett partnerskap för innovation ska göra det möjligt för myndigheter att starta upphandlingar för att lösa ett särskilt problem utan att i förväg bestämma sig för en viss lösning. På så sätt ska det skapas spelrum för entreprenören att i samarbete med den upphandlande myndigheten ta fram innovativa lösningar. förekommer innovationsupphandlingar, dvs. upphandlingar av lösningar som tillfredsställer ett behov eller löser ett problem för vilket det saknas etablerade lösningar i form av befintliga produkter eller tjänster. Historiskt har sådan teknikupphandling resulterat i betydande innovationer inom exempelvis eldistribution och telefoni. Även värmepumpen är ett resultat av innovationsupphandling under oljekrisen. I den svenska implementeringen av de nya EU-direktiv som antagits av parlament och ministerråd måste nu möjligheterna till innovationsupphandling säkras. På basis av en ny lagstiftning vill vi utveckla en nationell strategi för innovationsupphandling. Fler jobb i små och växande företag behöver ett starkt näringsliv, byggt på såväl stora exporterande industriföretag som mindre företag som växer med fler anställda. De stora företagen samspelar med mindre företag, inte minst när det gäller utveckling av nya varor och tjänster och när det gäller exportsatsningar. De nya jobben skapas i hög grad inom kunskapsintensiva, ofta mindre tjänsteföretag. Det är viktigt att den jobbpotential som finns i mindre företag tas till vara och utvecklas. Slopa den andra sjuklöneveckan För att underlätta för småföretag att våga ta steget och anställa måste hela samhället vara med och dela på riskerna. Det gäller inte minst risken för att den anställde blir sjuk. tvingas företagen att bära en alltför stor del av kostnaden när en anställd blir sjuk. Det är framför allt små och medelstora företag som håller tillbaka sina anställningsplaner till följd av risken att dra på sig sjuklönekostnader. Syftet med sjuklöneansvaret är att öka incitamenten för arbetsgivarna att minska sjukfrånvaron, t.ex. genom förbättringar av arbetsmiljön och utökad kontroll av giltigheten i frånvaron. Men i andra vågskålen ligger att det utökade arbetsgivaransvaret kan leda till att företagen väljer bort att anställa, inte minst personer med hög risk för sjukfrånvaro. Vi kommer att föreslå att staten tar över ansvaret för den andra sjuklöneveckan. Stärk kapitalförsörjningen i små och medelstora företag Ett av de stora tillväxthindren som mindre företag uppger är svårigheter att få finansiering. Tidigare studier har visat att i jämförelse med flera andra jämförbara länder har sämre tillgång till kapital under de allra tidigaste faserna, där behovet av finansieringsstöd är som störst. Små och medelstora företag är i högre grad hänvisade till att använda banker för sin finansiering än större företag. Det har sannolikt inneburit att de drabbades extra hårt av kreditåtstramningen i banksektorn. Utlåningen till små och medelstora företag har minskat kraftigt sedan finanskrisen. Vi har tidigare föreslagit bl.a. stärkt kapitalförsörjning för inkubatorer och en nyföretagargaranti. Nyföretagargaranti – också vid generationsväxling har många entreprenörer med en hållbar affärsidé svårt att bli beviljade lån om de saknar tillräckliga säkerheter. För nya företagare vill vi utveckla en nyföretagargaranti, där staten på vissa villkor kan dela risk med bankerna. En nyföretagargaranti, där staten garanterar en andel av lånet, ger bankerna möjlighet att expandera lånen till småföretag utan att öka sin totala riskexponering. har banken starka incitament att göra en noggrann kreditprövning då man står en väsentlig del av kreditrisken. Endast på förhand godkända banker ska kunna erbjuda garantin. För att banken ska kunna pröva möjligheten till lånegaranti bör vissa krav ställas på företaget och dess ägare. Dessa kan vara att ägarna saknar egna medel som kan satsas i bolaget, att det finns en liv- eller kapitalförsäkring som klarar lånet eller delar av det i händelse av dödsfall och att ägarna går i personlig borgen för garanterat belopp. Banken bör vara skyldig att göra en noggrann prövning, annars finns risk att garantin inte är giltig i händelse av obestånd. står inför en stor generationsväxling också när det gäller företagare. Många välfungerande företag riskerar att läggas ned och jobb gå förlorade då ingen naturlig efterträdare finns att tillgå. vill många unga bli företagare. Vi har föreslagit att regionala företagarförmedlingar inrättas dit såväl företagare som ungdomar kan vända sig för hjälp med matchning, mentorskap och utbildning. Nyföretagargarantin ska kunna nyttjas även i samband med generationsväxling, i de situationer då en efterträdare till ett befintlig välfungerande företag saknar möjlighet att ställa säkerhet för lån. Vi kommer att utveckla en lånegaranti för nyföretagare och generationsväxlare. En ny modell för svenskt exportfrämjande En stark export är avgörande för att skapa fler jobb och högre tillväxt. Att förbättra små och medelstora företags förutsättningar att växa genom att nå ut på nya större marknader är en del av en framgångsrik politik för att bekämpa arbetslösheten. Svenska exportföretag har under tappat större marknadsandelar än jämförbara länder. Enligt har svenska exportföretag tappat exportmarknadsandelar i tillväxtländerna. En jämförelse fram till visar att 17 av EU:s medlemsländer har haft bättre exportutveckling i BRIK-länderna jämfört med . behöver en ny modell för exportfrämjande. Vi behöver förbättra insatser som stärker svenska företags export på tillväxtmarknader och ökar antalet exporterande svenska företag. Särskilt fokus bör ligga på att stärka de små och medelstora företagens exportmöjligheter. Det är här vi ser att de stora behoven av exportunderstöd finns och det är även här merparten av de nya jobben växer fram. Business behöver anpassa sin verksamhet till behoven hos våra små och medelstora företag. Detta har uppmärksammats av bland andra . har valt en betydligt generösare affärsmodell för företag i ett startskede. Även arbetar aktivt med exportfrämjande för mindre företag. Dessa erfarenheter från våra nordiska grannländer bör genomlysas ytterligare. Business behöver utvecklas för att möta behoven hos små och medelstora företag. () bildades för att de svenska storföretagen skulle nå större exportframgångar. Rapporter visar nu på att det är främst de stora exportföretagen som beviljas lån från nämnden. Små och medelstora företag behöver få ökad tillgång till de finansieringsmöjligheter som EKN erbjuder. Kreditrisker tillhör de främsta hindren för etablering för små och medelstora företag på nya marknader. Studier har visat att exportkrediter är en framgångsrik metod för det offentliga att främja export. Vi vill utveckla verksamhet i syfte att ytterligare sänka trösklarna för små och medelstora företags i samband med export, genom att pröva möjligheten till subventionerade garantiavgifter för förstagångsexportörer. Modellen förutsätter att tillvägagångssättet är förenligt med gällande statsstödsregler (EU och ). Utlåningsdirektiven för ska ses över så att nämnden ska ges bättre förutsättningar att låna ut till mindre företag. Subventionerade garantiavgifter för förstagångsexportörer bör prövas . Ökat exportfrämjande till nya marknader är en liten marknad. För att svenska företag ska kunna växa och anställa fler behöver de nå nya och fler kunder världen över. Vårt närområde, och övriga , kommer alltjämt att vara en viktig exportmarknad. behöver fler företag nå ut till de snabbast växande marknaderna i , och . Om fler svenska företag ges möjlighet att exportera till de växande ekonomierna skapas fler jobb här i . Jämfört med små företag som enbart exporterar till de traditionella marknaderna har små företag som exporterar till tillväxtmarknader en mer positiv bild av såväl efterfrågan som möjligheten att utveckla sin export. pekar särskilt ut , och samt länder i som viktiga marknader att fortsätta utveckla för svenska företag. Vi vill öka statens ambitioner inom exportfrämjande och stärka exporten genom att förbättra förutsättningarna för företagen att etablera affärskontakter och att ta sig in på nya marknader. Ytterligare resurser ska därför tillföras för exportfrämjande insatser på växande marknader i , och . Med en aktiv utrikesrepresentation kan arbeta strategiskt för att främja svenska företag på viktiga marknader. Genom att finnas på plats kan svensk utrikesrepresentation på ett konkret sätt hjälpa till att knyta kontakter, agera dörröppnare och skapa mötesplatser mellan svenska företag och kunder på utlandsmarknaderna. Vi vill stärka möjligheterna till ökad export genom att förbättra förutsättningarna för företagen att etablera affärskontakter och att ta sig in på nya tillväxtmarknader. utrikes- och främjandepolitik bör avspegla detta. Regeringen har valt att lägga ned utrikesrepresentationer på växande marknader i och . Mot bakgrund av att den svenska exporten behöver utvecklas på tillväxtmarknaderna är regeringens nedläggning av strategiskt lokaliserad utrikesrepresentation olycklig. Kännedom om var de växande ekonomierna finns ska spela in när kommande beslut om nya ambassader eller konsulat fattas. bör ha god närvaro i länder i , och . utrikesrepresentation bör i högre utsträckning främja export till växande marknader. Regionala exportcentrum för små och medelstora företag finns en rad statliga aktörer som på olika sätt arbetar med att stärka företags internationalisering och exportförutsättningar. Det är viktigt att aktörerna agerar mer samordnat. Vi vill underlätta för små och medelstora företag att exportera och öka deras möjligheter att växa genom att utveckla en dörr in till olika typer av rådgivning, information och finansiellt stöd. För att stärka samordningen mellan olika exportfrämjande aktörers insatser och sänka trösklarna mot exportmarknaden för enskilda företag föreslår vi att regionala exportcentrumen byggs upp enligt principen en dörr in. Till de regionala exportcentra kan företagen vända sig för att ta del av ett samlat utbud av insatser och få rådgivning och information kring frågor som rör företagens exportplaner. En förstärkt roll för Business regionala exportrådgivare kan utgöra en viktig bas i ett sådant utvecklingsarbete. Små och medelstora företag bör ges samlad tillgång till samhällets insatser i form av rådgivning, information och finansiering genom regionala exportcentrum. långsiktiga investeringar i kunskap och utveckling har burit frukt: är ett av de länder som har tjänat mest på globaliseringen. Vi har bättre än många konkurrentländer klarat av att snabbt anpassa oss till nya branscher och att ställa om till att producera nya attraktiva produkter och tjänster. Men har tappat marknadsandelar och faller i internationella jämförelser för konkurrenskraft och innovation. Det får konsekvenser för jobben i vårt land. Arbetslösheten har skjutit i höjden och sysselsättningsgraden har stagnerat. Särskilt allvarligt är det bland våra ungdomar. I stället för att investera i en aktiv näringspolitik betraktar regeringen det svenska näringslivet som ett särintresse och benämner svensk industri som praktiskt taget försvunnen. Ett land med ambitioner om en hög levnadsstandard behöver en fungerande balans i sin ekonomi. Det här har man upptäckt i många länder. I exempelvis , och arbetar man nu aktivt för att stärka sina industrisektorer. Den globala trenden med nyindustrialisering handlar i grunden om att länder rustar sina ekonomier för en allt hårdare internationell konkurrens. I flyttar allt fler amerikanska företag tillbaka produktionen till hemmamarknaden. Utvecklingen är särskilt påtaglig bland företag där en allt större teknisk utveckling sker inom automation, digitalisering och organisation. Kunskaps- och tjänsteinnehållet i varorna blir allt viktigare och tjänstesektorn har fått en stor betydelse för att industrin ska klara att producera varor och erbjuda koncept med högt förädlingsvärde. Trenden med nyindustrialisering har bidragit till att länder nu formulerar strategier för att utveckla sina industrier på hemmaplan. Behovet av nya lösningar på klimatområdet banar väg för ny tillverkning. Ett förbättrat relativt kostnadsläge och fördelen att ha utveckling, ledningsfunktioner och tillverkning i samma land har lett till att flera företag nu återvänder till . Vi vill se en strategi för att underlätta nyindustrialisering i . Strategin bör ha som utgångspunkt att skapa förutsättningar för fler företag att förlägga sin produktion och sina investeringar i . Genom ett aktivt och målmedvetet arbete kan en nyindustrialisering skapa många jobb inom tillverkningsindustrin, den kunskapsintensiva tjänstesektorn och exportnäringen, som den öppnar för nya lösningar på klimatområdet. varken kan eller ska konkurrera med låga löner och sämre arbetsvillkor. I svensk konkurrenskraft ligger i stället högt kunskapsinnehåll, kvalitet, innovation och ständig produktivitetsutveckling. måste satsa offensivt för att bibehålla sina konkurrensfördelar. Ett komparativt försprång är dock på intet sätt utan kan givetvis snabbt försvinna i en hård global konkurrens. Ett land som vill fortsätta utvecklas måste därmed sträva efter att förstärka och förnya sina komparativa fördelar. Följande komponenter är av särskild vikt i strategin: måste säkra kompetensförsörjningen inom industrin både när det gäller yrkesutbildning och högre utbildning. behöver bättre svara upp mot de kompetensbehov som industrin har.