ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202399 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk kärnkraft. Den svenska industrins förmåga att hävda sig på en globaliserad marknad hänger nära samman med tillgången på billig energi och en elmarknad där priserna präglas av stabilitet och förutsägbarhet. Grunden för det svenska välståndet är basindustrin och dess bidrag till sysselsättning och exportinkomster. Det var förmågan att omvandla järnmalmen till stål, skogen till papper och trävaror och sedan skapa industriprodukterna från snilleindustrierna som beredde vägen för dagens industri och framstående näringsliv. Värt att notera är att det var energikrävande processer då och är det fortfarande. Även om det gått industrialiseringen tog fart och vi har fått en stark tjänstesektor så är fortfarande beroende av tillverkningsindustrin för tillväxt, utveckling och välfärd. Regeringens politik på energiområdet måste skapa säkerhet och förtroende angående framtida produktion, tillgången och nivåerna på de svenska elpriserna för basindustrin. Det är särskilt viktigt när näringslivet är starkt beroende av tydliga besked om hur de svenska elpriserna kan tänkas utvecklas för deras fortsatta investeringar och framtiden för nuvarande anläggningar som kämpar med lönsamheten. En framtida utveckling för basindustrin kräver fortsatt tillgång på miljövänlig och kostnadseffektiv energi och då behöver kärnkraft vara en fortsatt del i energimixen. Vi konkurrerar inte med låga löner och vi har därför inte råd att avhända oss tillgång på billig energi. Regeringen måste därför ge besked till de kärnkraftsintressenter som verkar i vad som ska gälla för svensk kärnkraft för överskådlig tid.
mot · H202400 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda den övre gränsen för rätten att vara kvar i arbetslivet. ökade medellivslängden i från 37 till hela . , , blir svenska kvinnor i snitt och männen . Tillgången på bättre föda, minskad barna- och mödradödlighet, medicinska, ekonomiska och sociala framgångar har tillsammans varit faktorer som bidragit till denna höjda medellivslängd. När den allmänna folkpensionen infördes var pensionsåldern i och medellivslängden . Enligt skulle minst hälften av alla svenskar vara tvungna att arbeta till för att trygga vår välfärd. Höjd pensionsålder diskuteras och genomförs i många europeiska länder, men det har haft svårt att få genomslag i debatten. föreslog höjningar successivt med olika årtal för olika förändringar. 2015 höjs 61-årsgränsen till . 2016 höjs 67-årsgränsen för rätten att finnas kvar i arbetslivet till och LAS-reglerna följer med. 2017 höjs 55-årsgränsen för tjänstepensioner till . Detta ska bara gälla för nya avtal, och trepartssamtal med både fack och arbetsgivare krävs. börjar den så kallade riktåldern att tillämpas. Garantipension och andra förmåner som bostadstillägg anpassas därför till riktåldern. Det innebär att den blir 2019 och sedan ökar den successivt till 2022 och till 2034. Men detta kommer i sig inte att räcka. Utmaningarna är många inte minst i . befolkningsprognos visar att det enbart kommer att finnas två yrkesarbetande för varje pensionär i EU jämfört med . Kalla fakta är att befolkning minskar. Andelen äldre blir fler och andelen individer i arbetsför ålder minskar. Med denna takt på utvecklingen kommer välfärdssystemen att sättas under hårt tryck och pensioner och hälso- och sjukvård kommer att bli svårare att hålla på samma nivå. Därför måste vi våga börja prata ännu tydligare om att höjd pensionsålder mycket väl skulle kunna vara ett verkningsfullt instrument för att ge pensionärerna en bättre levnadsstandard och dessutom för framtiden kunna underlätta vårdens och omsorgens finansiering. Till det kommer att alltfler opinionsundersökningar visar att andelen människor som vill arbeta högre upp i åldrarna ökar: i undersökningen som Kairos Future gjorde 2012 var det så många som av de tillfrågade. Vidare visar statistiken att de som fortsätter att arbeta långt efter 67-årsdagen är personer verksamma i fria yrken. De arbetar så länge de orkar och är efterfrågade. Vi har t.ex. skådespelare och Nobelpristagare som är aktiva efter att ha fyllt . Incitamenten för att fler arbetar längre måste uppmuntras. En tänkbar lösning är en höjd pensionsålder från till . Egentligen borde det inte finnas någon övre åldersgräns alls utan människor borde få möjlighet att finnas kvar på arbetsmarknaden så länge de vill och kan. Vi anser att detta bör utredas och hinder i form av fackliga avtal och lagstiftning undanröjas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H202402 · 2014-11-06 00:00:00 — Trygghet för barn födda efter värdmödraskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om hur svensk lagstiftning bör ändras för att tillgodose behoven hos barn födda efter värdmödraskap. har behandlat motioner om surrogatmödraskap, vilket vi istället skulle vilja kalla värdmödraskap. Surrogat anser vi är en nedsättande term. En kvinna som föder ett barn åt en annan kvinna ska inte betraktas som surrogat. Hon gör en ovärderlig insats för en annan människa, en insats som leder till att en ny och efterlängtad människa får komma till världen. beslutade att surrogatmoderskap i ska utredas. Även har ingående diskuterat de etiska utmaningarna kring olika former av surrogatmoderskap. Det finns länder som har lagar som reglerar värd-surrogatmödraskap. Hit hör vissa delar av , flera amerikanska stater, , , , , , , och . I , och finns det inga lagar men värd-surrogatmödrar förekommer ändå. Det är till dessa länder som svenska par reser för att få barn genom värd-surrogatmödraskap. Barn födda efter värd-surrogatmödraskap finns således i och blir allt fler. De är efterlängtade och allt talar för att de växer upp under goda förhållanden. De problem som finns är av juridisk natur. Barnen blir inte svenska medborgare med automatik. Det finns hinder i vägen för folkbokföring av barnen i . Konsekvensen blir att barnen inte omfattas av det svenska sjukförsäkringssystemet samt att svenska försäkringsbolag inte tecknar försäkringar för dessa barn. Internationella försäkringsbolag erbjuder endast reseförsäkringar för hemresan om barnen inte har en permanent hemadress. Till detta kommer att nyfödda barn inte bör flyga innan det gått minst efter förlossningsdagen, vilket också ställer till problem när det gäller försäkringsskyddet. Barn till svenska föräldrar har fötts och fortsätter att födas efter värd-surrogatmödraskap. Vi anser att man inte kan fortsätta att blunda för denna verklighet utan måste anpassa vår lagstiftning så att dessa barn utan krångel kan folkbokföras i och få samma försäkringsskydd som andra barn. Vi politiker måste se till att de juridiska problemen för barn födda efter värd-surrogatmödraskap löses.
mot · H202403 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunna kräva ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en åldersgräns för inköp av sällskapsdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kastrering och obligatorisk märkning av katter. Förvildade sommarkatter, övergivna smådjur och hundar som lämnas vind för våg är resultatet av djurens låga status i samhället kombinerat med bristande sanktionsmöjligheter mot oansvariga djurägare och djurplågare. När djurägare missköter sina sällskapsdjur bör det tydligare kunna straffas. (SOU 2011:75) presenterade förtjänstfullt flera förslag för att höja sällskapsdjurens status. Utredningen föreslog att katter ska omfattas av en permanent märkning och registrering, liknande det system som vi har via hundregistret. Att ta hand om, fostra och ansvara för ett sällskapsdjur som exempelvis hund, katt eller mindre smådjur som kanin kräver dessutom mognad, ekonomiska resurser och ansvarskänsla . Ett ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig bör också införas. Djurplågeri måste beivras kraftfullare i samhället. Ett yngre barn kan inte heller ensam utkrävas detta ansvar utan medansvarig vuxen. Därför borde det finnas en åldersgräns som djurskyddslagsutredningen föreslog för inköp av sällskapsdjur utan medföljande målsman.
mot · H202404 · 2014-11-06 00:00:00 — Synnedsattas rätt att personvalsrösta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synnedsattas rätt att kunna personvalsrösta i de allmänna valen med integritet utan att röja sin valmöjlighet. – med val till både och riksdag, kommun och landsting – blev de första valen i där myndigheterna skulle kunna garantera att vallokalerna var tillgängliga för alla och att därmed individer med funktionsnedsättning inte skulle kunna bli diskriminerade. Kommunernas dispenser att kunna använda otillgängliga lokaler togs bort. Detta gällde krav på tillgänglighet till stället där man ska rösta, allt ifrån vägen från parkeringen eller busshållplatsen, fram till själva entrén, trappor och korridorer. Detta är i grunden en demokratisk fråga om mänskliga rättigheter, och rösträtten är den mest grundläggande vi har av de demokratiska rättigheterna. Men den demokratiska resan mot full tillgänglighet måste fortsätta. Ett allvarligt problem är att personer med synnedsättning inte kan rösta med fullständig integritet i vallokalerna. Det går nämligen inte att rösta på en kandidat utan att röja sin valhemlighet eftersom man måste be en valarbetare att hjälpa en att kryssa på valsedeln. Detta måste ändras och fullgod teknik tas fram till valet så att synnedsattas rätt att personvalsrösta med integritet utan att röja sin valmöjlighet blir verklighet. Alla medborgare i vårt land måste kunna personrösta utan att behöva be om hjälp för att kunna behålla den fullständiga valhemligheten. Den är grundlagsfäst och ska gälla alla medborgare.
mot · H202405 · 2014-11-06 00:00:00 — Reglering av RFID-taggar på offentlig plats tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avläsning på offentliga platser av människor via radioetiketter (RFID) i deras kläder eller andra tillhörigheter måste regleras i lag. Så kallade RFID-taggar (radio frequency identification) är ett slags teknik för att läsa information på avstånd från transpondrar/minne som blir allt vanligare. Dessa radioetiketter med ett slags radiosändare utan batteri som avläses med antenn finns överallt numera i våra liv. Det kan vara alltifrån kläder, busskort, liftkort, biltullar, betalstationer, pass, stöldskydd i butiker, bokningssystem och bibliotek till nya fordon. Globalt pågår just nu en skenande utveckling där produkter alltifrån klädesplagg till skrifter och körkort får en RFID-tagg kopplad till sig. Detta bär med sig integritetsproblem för den enskilda individen då RFID-taggarna ofta sitter kvar i exempelvis kläder, skor och andra varor vi bär med oss. Via antenner kan då enskilda personer, företag, myndigheter med mera och i det förlängda loppet också obehöriga följa vad vi bär eller har på oss och därmed identifiera och kartlägga oss och våra köpbeteenden, livsval och preferenser. Detta blir ett slags fortsättning och förlängning på övervakningskameror, men öppnar också för att privatpersoner i form av så kallade stalkers lättare kan följa sina offer, och kriminella enklare kan stjäla andras identiteter eller kontokort. Dessa scenarion påkallar att någon form av lagreglering sker för att beivra missbruk av RFID-taggar, framförallt dold RFID-avläsning riktad mot människor på allmänna och offentliga platser.
mot · H202406 · 2014-11-06 00:00:00 — Inför territorialprincipen vid medborgarskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa territorialprincipen vid sidan av härstamningsprincipen vid bestämmandet av medborgarskap för barn. Det måste bli enklare för barn som föds i att bli svenska medborgare. Svensk rätt bygger på härstamningsprincipen, det vill säga att föräldrarnas medborgarskap avgör om ett nyfött barn blir svensk medborgare eller ej. Konsekvenser av detta har varit att barn som trots att de fötts, växt upp och levt hela sitt liv i landet har utvisats. Det går stick i stäv med svensk politik som annars utgår från barnets bästa. Att dessutom låta barns föräldrars ursprung avgöra deras rättigheter redan vid födseln är inte att föra en politik med utgångspunkt av allas lika rättigheter och möjligheter. Härstamningsprincipen bör kompletteras med territorialprincipen, som tar sin utgångspunkt i frågan om var barnet föds. Därmed ska barn som föds i erbjudas medborgarskap.
mot · H202407 · 2014-11-06 00:00:00 — Bättre pendlingsmöjligheter mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att förbättra möjligheterna att pendla med tåg mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för ett fyrspår för tågtrafik mellan och . Totalt görs 35 miljoner pendlingsresor över kommungränserna i . Av dem görs strax över hälften mellan och . År upplever de uppemot 30 000 pendlarna mellan och stora problem med att ta sig till och från arbetet. Ständiga förseningar och dålig service på tågsträckan mellan städerna hör till vardagen. Problemen är allvarliga för i synnerhet men även för hela . I motionen föreslås dels att tågsträckan –ska ges rätt resurser för underhåll, dels att SJ och andra inblandade parter ska utreda möjligheterna att starta bygget med ett fyrspår mellan och . Om ska kunna fortsätta att utvecklas och betraktas som en gemensam arbetsmarknad måste kommunikationerna fungera. Pendlingsmöjligheterna, i synnerhet Uppsalapendeln, är av central betydelse för hela . hör förseningar, lokfel, växelfel och signalfel till vardagen för en pendlare mellan och . Så fort den första snön börjar falla börjar problemen. Något måste göras som på lång sikt kan förbättra pendlingsmöjligheterna på sträckan. SJ och övriga inblandade parter måste ta till sig att det är av största vikt att situationen förbättras. Annars kommer många tågpendlare att i stället börja resa med bil, något som kommer att ha skadliga inverkningar på miljön och öka trafiken på redan hårt trafikerade vägar. Alliansregeringen föreslog att 300 miljoner ytterligare skulle avsättas för trimningsåtgärder på sträckan. Jag förväntar mig att den nyvalda regeringen avsätter minst samma resurser till underhåll och utveckling av järnvägsspåren på sträckan mellan och . För att exempelvis växlar ska fungera under hela det kalla vinterhalvåret behöver de bytas regelbundet. För detta behöver tilldelas tillräckligt med resurser. Vidare är det hög tid att utreda en utbyggnad av ett fyrspårigt järnvägsspår på sträckan.
mot · H202408 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till kommunfullmäktige bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till regionfullmäktige bör avskaffas. I det svenska politiska systemet finns spärrar i personvalet. För att kunna bli invald på personröster i måste en kandidat ha fått personröster som motsvarar av partiets röster i valkretsen. Samma spärr gäller i landstings- och kommunfullmäktige. Möjligheten till personval i blev verklighet i full skala i de allmänna valen från och med . Men trots att har gått är det ytterst få politiker som personvalskryssas. Partiernas makt är fortfarande alltför omfattande och systemet bör därför ses över. För att ge mer makt direkt åt folket och uppmuntra till fler självständigt tänkande och friare riksdagsledamöter som sitter på starkare personligt mandat bör spärrarna avskaffas på samtliga politiska nivåer såsom riksdag, kommun, region och landsting.
mot · H202409 · 2014-11-06 00:00:00 — Djur i samhällets tjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och uppmärksamma sällskapsdjurens positiva effekter på människan och hur de kan nyttjas mer i samhällets tjänst inom vården, äldreomsorgen, skolan och kriminalvården, samt hur myndigheter och intresseorganisationer kan samarbeta bättre. Människan har haft domesticerade djur och så kallade sällskapsdjur vid sin sida i många . Detta har ofta bidragit till en ökad livskvalitet för både människor och djur. Forskningen tyder även på att nyttjandet av djur i samhällets tjänst varit såväl samhällsekonomiskt som mänskligt lyckat. Effekterna kan vara av alltifrån psykologisk och fysiologisk till ekonomisk och social karaktär. Ledarhundar för blinda, polishundar, tullhundar och hästar inom militären har kunnat kompletteras med framgångsrika projekt med sällskapsdjur inom kriminalvården, äldreomsorgen och . Detta arbete utvecklas successivt världen över, inte minst vad gäller hundar. I har terapihundar uppmärksammats och i samverkan med , , och tog fram en vägledning för hundar i vård- och omsorgsverksamhet. En liknande modell borde kunna överföras till fler verksamhetsområden och djur. I och används sällskapsdjur i undervisningen för att få barn att träna sin förmåga att känna empati, överbrygga klyftor mellan grupper och träna ansvar. I tränar unga med autism förmågan till socialt samarbete genom att ta hand om smådjur. Den amerikanska kriminalvården nyttjar hundar för att arbetsåteranpassa interner och bygga upp förtroende och ansvar. Det svenska kvinnofängelset har haft ett häststall som de kvinnliga internerna sköter. Inom psykiatrin och åldringsvården fungerar ofta hundar och katter som del av terapi och välmående. En viktig del av rehabilitering och motion för funktionsnedsatta har länge varit ridning. På fält efter fält sker samarbete mellan djur och människa i samhällets tjänst. Detta arbete bör dock kunna intensifieras och utvecklas än mer i .
mot · H202411 · 2014-11-06 00:00:00 — Förbjud vilda djur på cirkus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot att använda vilda och exotiska djur på cirkus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda att elefanter och sjölejon används på cirkus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strängare djurskyddsregler för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet. Den moderna cirkusen med dresserade djur har sitt ursprung . Denna form av underhållning är fortfarande ett populärt inslag inom den kommersiella nöjesindustrin även om djurfria cirkusar blir alltmer populära. Klassiskt domesticerade djur som hästar och hundar deltar parallellt med vilda djur som exempelvis sjölejon och elefanter i cirkusföreställningarna. Rovdjur och apor är dock inte längre tillåtna som cirkusdjur i de skandinaviska länderna. Denna motion uppmärksammar de vilda djurens situation inom cirkusindustrin och yrkar på ett förbud att bruka exempelvis elefanter, sjölejon och reptiler. är omsorgen om de vilda cirkusdjuren mycket knapphändigt reglerad i djurskyddslagen. Dess två portalparagrafer, ”att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande” (2 §) och ”att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende” (4 §), tillgodoses inte inom dagens cirkusverksamhet. Själva grundidén med cirkus är att få djuren att göra saker de normalt inte gör i sitt fria beteende. Detta konstlade beteende kan i viss mån accepteras för domesticerade djur, som hästar och hundar, men bör inte accepteras när det rör vilda djur. Djuren fraktas runt, tvingas tillbringa sina liv i trånga utrymmen och de blir ibland fastkedjade mellan uppträdandena. Djur på cirkusar visar i onormalt stor utsträckning symptom som tyder på psykiska störningar. Även med den bästa viljan i världen kan cirkusar av praktiska skäl inte tillgodose djurens naturliga behov av rörelsefrihet och socialt umgänge. I många länder i har därför vilda och exotiska djur på cirkus förbjudits. bör följa denna utveckling. Strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet bör också införas. Även 2011:75 föreslog att sjölejon och elefanter på cirkus skulle förbjudas. Inga sjölejon finns på svenska cirkusar , men ett antal elefanter skulle påverkas.
mot · H202412 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att embryodonationer bör tillåtas i . I föds hundratals barn genom spermie- eller äggdonationer. Tusentals barn blir till efter assisterad befruktning i form av insemination eller IVF-behandlingar. Spermie- eller äggdonationer var för sig är enligt svensk lag tillåtet . Men behandling med både donerat ägg och donerad sperma är förbjudet med vår nuvarande lagstiftning. Detta utestänger flera olika grupper från möjligheten att få hjälp inom den svenska sjukvården: olikkönade par, där ingen av parterna har könsceller som kan användas och samkönade kvinnliga par, där den personen som ska bära barnet saknar användbara ägg. Den nuvarande lagstiftningen omöjliggör också donation inom par, t.ex. inom samkönade kvinnliga par, eller par bestående av en transkille och en kvinna. Detta borde ändras. Många svenska barnlösa par – och ensamstående kvinnor – skulle kunna bli hjälpta om de överblivna befruktade äggen från provrörsbefruktningar skulle kunna få användas, det vill säga så kallad embryodonation. Barnet bör alltid ha rätten att få veta sitt ursprung. Många länder tillåter redan detta såsom exempelvis , , , , , , , , , , , , , och . Även har kommit med en rapport där de anser att det inte längre finns några etiska hinder i mot att tillåta embryodonation.
mot · H202413 · 2014-11-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda grytjakt. Grundläggande för svensk djurskyddslagstiftning är att djur ska behandlas väl och få sina arttypiska behov och beteenden väl tillgodosedda. Detta stadgas tydligt i svenska djurskyddslagens portalparagrafer: ”att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande” (2 §) och ”att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende” (4 §). ingår inte vilda djur som jagas i i djurskyddslagen. Därför har de ej rätten till grundläggande skydd. I däremot omfattar djurskyddslagen även de vilda djuren. Men alla djur som jagas i kan inte kategoriseras som vilda djur. Vissa djur rör sig i gränslandet. De jagas, men de är inte fria och vilda djur. Grytjakt är en grym företeelse som går ut på att jakthundar ska lära sig att driva ut räv ur gryt eller markera var grävlingar gömmer sig. Hundar tränas på levande grävlingar. Det finns heller inga lagar för hur djuren ska behandlas. Trots att de inte är vilda utan befinner sig i fångenskap omfattas de inte av djurskyddslagen. (2012) föreslog förbud mot användning av grävlingar vid träning och prövning av grythundar vid dylik jakt. har fördömt denna grymma fritidssysselsättning och ställer sig principiellt emot en verksamhet där två djur hetsas mot varandra och anser att denna verksamhet inte är förenlig med djurskyddslagen. skadas även deltagande hundar. Även har uttryckt sig negativt. Delar av jägarkåren ställer sig också negativa till grytjakten. Denna form av djurplågeri bör förbjudas.