mot · H102XS8015 · 2014-04-15 00:00:00 — med anledning av skr. 2013/14:209 klimat för pengarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen på den utredning som regeringen ska tillsätta om klimatpolitiken efter 2020. När FN:s klimatpanel nu presenterat sin femte rapport kring klimatförändringarna så är beskeden klara. Klimatförändringarna drabbar människor här och . Om temperaturen fortsätter att stiga i samma takt som kommer det att leda till allvarliga konsekvenser för livet på jorden. kritik på regeringens klimatpolitik är genomgripande, djupgående och allvarlig. Den rör vår tids stora ödesfråga. Trots det är regeringen kortfattad och beskrivande snarare än förklarade i sitt svar. Vi får en känsla att det tunga allvar som ligger bakom kritik inte uppfattas av regeringen. har regeringen haft en gedigen utredning på sitt bord, Färdplan 20501, där i samarbete med flera andra myndigheter har skissat upp förutsättningarna för klimatpolitik till 2050. Vi har väntat nu på hur regeringen vill gå vidare. har i sin rapport varit mycket kritisk till att regeringen inte redovisat en utsläppsplan för tiden . Revisionen pekar hur t.ex. varit tydliga i sina signaler till industrin och medborgarna vilket underlättar nödvändiga investeringsbeslut. Regeringen svarar nu i skrivelsen på kritiken genom att tillsätta en ny utredning med i princip samma uppdrag som och de övriga myndigheterna redan redovisat. Bakgrunden är en djup oenighet bland de fyra regeringspartierna om klimatpolitiken. De står och stampar utan att komma framåt. Det är också allvarligt att en minoritetsregering, utan diskussioner med andra partier, tillsätter en enmansutredning om hur ska arbeta för att ställa om till ett fossilfritt samhälle. Vi socialdemokrater har en annan idé om hur kan styras som handlar om samverkan, framtidsinriktning och långsiktighet. Hur ska nå klimatmålen måste tas fram i bred samverkan mellan partier och intressen i hela samhället. Slutmålet är odiskutabelt. Ökningen av växthusgaser i atmosfären måste upphöra. har vi en situation där regeringen i ett beslut höjer koldioxidskatten, i ett annat sänker den. Där man i ett beslut stimulerar bioenergin, i ett annat slår undan benen för produktion av den. Investeringar som ger jobb och minskade utsläpp av växthusgaser kommer bara med långsiktiga besked och signalerna från politiken. Vi vill samla . Lägga fast utsläppsnivåerna för olika sektorer, delmål till 2050 i ett klimatpolitiskt ramverk för svenska regeringar – oavsett partifärg. En aktiv klimatpolitik är en politik för framtidens jobb och därmed för framtidens välfärd. Investeringar i ny effektiv miljö- och klimatvänlig teknik stärker företagens konkurrenskraft, skapar nya företag och innebär ökad potential för handel och exportintäkter. Genom att går före i omställningen kan våra företagare bli världsledande i att utveckla den teknik och miljöprofil som världen efterfrågar i kampen mot klimatförändringarna. Så vill vi koppla samman klimatpolitiken och arbetet med att nå lägst arbetslöshet i EU 2020. Utredningen om klimatpolitiken till 2050 Vi menar att den utredning som regeringen tillsatt att lämna förslag till en strategi för hur regeringens långsiktiga vision att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären kan uppnås, bör få kompletterande uppdrag. Dels bör modellen med ett klimatpolitiskt ramverk i enlighet med vad som anförs i denna motion ingå i uppdraget, dels bör utredningsdirektivet utökas till att gälla en parlamentarisk beredning. Utredningen bör också få en tydligare definition av målet till 2050. Regeringen har bortsett från kritik av oklarheten i definitionen av visionen. Vi socialdemokrater är oroade för vad de skiftande och oklara besked som svenskt näringsliv får kring utvecklingen av klimatpolitiken. har stora investeringar gjorts i teknik för t.ex. förnybar energi men regeringen har plötsligt ändrat förutsättningarna vilket gjort investeringarna olönsamma. Det här drabbar jobben och konkurrenskraften. Vi menar att en progressiv klimatpolitik och fler jobb kan gå hand i hand. Vi tror att vägen mot 2050-målet blir svår att nå om inte regeringen utarbetar en sammanhängande och långsiktig plan och ett regelverk för klimatpolitiken att följa. Vi kallar det för ett klimatpolitiskt ramverk. slutredovisning av färdplanen till 2050 kommer att vara en god grund att bygga prognoser och delmål på. Vi ser behovet att regeringen utser ett klimatpolitiskt råd som, liksom det , kan granska och följa hur regeringen uppfyller det klimatpolitiska ramverket. Vi menar att det är av yttersta vikt att det klimatpolitiska ramverket beslutas i så bred enighet som möjligt för att staka ut vägen till 2050 och att systemet ligger fast över mandatperioderna. har antagit en vision och inte något klimatmål, som regeringsföreträdare ofta påstår, till 2050. Visionen är att inte ska ha några nettoutsläpp . Både det faktum att detta kallas för en vision och inte ett mål och att regeringen inte definierat begreppet nettoutsläpp skapar osäkerhet. Nettoutsläpp kan innebära att den mängd kol som den svenska skogen och marken binder ska dras från de totala utsläppen. 2011 så var det CO2 som den svenska skogen tog hand om netto, det framgår av den svenska rapporteringen till FN (Inventory Report). Eftersom de totala utsläppen var så skulle noll i nettoutsläpp (-) motsvara en minskning jämfört med . Om det är så visionen ska tolkas så innebära den en mycket låg ambitionsnivå för utsläppsminskningar . I för en plan för att nå 2050-målet2 står att riksdagsbeslutet om en vision kan tolkas som att utsläppen enligt visionen 2050 är nära noll i energi- och transportsektorn och att endast utsläpp i jordbrukssektorn samt små utsläpp i industrin kvarstår. Detta är en beskrivning som mer svarar mot det socialdemokratiska förslaget som innebär att målet ska vara att utsläppen minskat med jämfört 1990.3 För att ska kunna påbörja arbetet med en långsiktig plan som ger rätt signaler för investeringar i koldioxidsnål teknik bör istället för en vision besluta om ett tydligt klimatmål . Vi anser att klimatmålet bör vara att ska vara fritt från fossila bränslen och att utsläppen av fossilt koldioxid ska ha minskat med jämför med 1990. En del utsläpp från markanvändning i jordbruk, från djuruppfödning m.m., kommer att vara svår att få bort. Därför är minus en mycket hög ambition. Regeringen verkar också tro att det för att nå 2050-målet ska gå att fortsätta köpa insatser i andra länder. Vilket är mycket osannolikt. konstaterar i rapporten om möjligheten att 2050 köpa utsläppsminskningar i utvecklingsländer (CDM och JI) att det är rimligt att anta att det inte kommer att finnas länder med lägre utsläpp än målen och med det ingen marknad för att sälja minskningar till andra länder. Med andra ord är alla fullt upptagna med att klara sina egna mål. Det behövs en klimatpolitik i som är på allvar, utan oklarheter och siffertrixande och som är robust i sitt system. En politik som kan ligga fast ända oavsett regeringsförändringar. i (S) Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp Rapport 6537 Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp Rapport 6537 Enligt National Inventory Report var utsläppen från jordbrukssektorn eller jämfört med .