ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H202265 · 2014-11-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det straffbart att ljuga i en förundersökning. är det fullt möjligt att fullt avsiktligt förhindra utredningen av ett brott utan att straffas för det. Det enda man behöver göra är att ljuga för förundersökningsledaren, som då tvingas använda en massa tid åt att försöka reda ut vad som är lögn och vad som är sanning. Tidsaspekten i en förundersökning är av synnerlig vikt. Man får endast vara gripen i ett bestämt antal timmar och därefter måste åklagaren ta ett beslut om personen skall häktas eller inte. Beslut om häktning sker vid en häktningsförhandling i tingsrätten. I normalfallet tidsbegränsas häktning i syfte att inte låta den misstänkte sitta mer tid än nödvändigt i häktet. Om förundersökningsledarna inte kan påvisa att det finns fog för vidare häktning så skall den misstänkte sättas på fri fot. Lögner kan allvarligt försvåra en utredning. Som utredare kan man råka ut för att den man ska förhöra försöker undanhålla grundläggande fakta som t.ex. sin identitet, släktskap eller vänskap med medmisstänkta eller var personen befunnit sig . Sådant går naturligtvis att kontrollera, men det tar orimligt mycket tid och kraft. Förseningen kan dessutom innebära att man kan bli tvungen att släppa en skyldig person som sitter anhållen eller häktad p.g.a. att inga nya omständigheter kunnat frambringas som ger fog för fortsatt häktning. Det extra kontrollarbetet innebär ett enormt slöseri med redan ansträngda resurser som skulle kunna användas på ett mycket effektivare sätt. Att ljuga är inte en rättighet. Om en person ljuger för myndigheterna i andra fall döms han eller hon till ansvar och detta borde självfallet även gälla i förundersökningar om brott. Därför borde det utredas om det kan göras möjligt att införa en ny brottsrubricering för ”uppsåtligt försvårande av utredning”. Genom att kriminalisera uppsåtliga lögner under förundersökningen ges den misstänkte incitament att tala sanning, något som tyvärr helt saknas till stor kostnad och men för rättsväsendet.
mot · H2022651 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sexuell läggning som diskrimineringsgrund. upptogs den nya diskrimineringslagen i svensk lagstiftning. Lagen syftade till att ytterligare stärka likabehandlingen och motverka diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Arbetsgivarna är skyldiga att tillsammans med arbetstagarna arbeta med aktiva åtgärder för att lika möjligheter och rättigheter ska uppnås på arbetsplatsen. Dessvärre har man inte ålagt arbetsgivarna och arbetstagarna att arbeta med aktiva åtgärder gällande diskrimineringsgrunden sexuell läggning, inte heller i det målinriktade arbetet eller i kapitlet som hanterar frågan om arbetsförhållanden. Arbetsplatsen är viktig för varje arbetande människas liv. Man spenderar mycket tid på arbetsplatsen och bland sina kolleger. Att inte mötas med respekt på arbetsplatsen inverkar negativt på både arbetaren och arbetet, i samma anda så påverkas en hbt-person negativt om hon eller han känner att man inte kan vara öppen med sin sexuella läggning på arbetsplatsen. Man isoleras från konversationer under fikarasterna och känner att man måste tänka sig för innan man talar eller kanske inte medverkar vid julbord och liknande för att man inte känner sig bekväm med att ta med sin partner då man inte vet hur reaktionerna kommer bli. De främsta argumenten för att inte arbeta med frågor om sexuell läggning i arbetslivet är att det är svårt att få mått på hur många som är hbt-personer eller att inga personer som identifierar sig så finns på arbetsplatsen. Oavsett om så är fallet så behöver arbetsplatsen arbeta aktivt för att försäkra sig om att det finns kunskap inom företaget om hbt-personer, att man därmed aktivt motarbetar fördomar. Detta leder i fortsättningen till att fler kommer våga vara öppna på arbetsplatsen men även att fler kommer söka sig till arbetsplatser som identifierar sig som hbt-personer. har länge varit ett tolerant land och gått i bräschen för hbt-rättigheter men inte förrän vi har inkluderat arbetsplatsen i detta arbete kan vi säga oss ha nått en bit på vägen.
mot · H2022652 · 2014-11-10 00:00:00 — Ledighet vid förtroendeuppdrag för studerande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen om ledighet för förtroendeuppdrag. I kommunallagen 4:11 garanteras personer med förtroendeuppdrag ledighet från arbete i den mån som behövs för att kunna fullgöra sina uppdrag. Rätten till ledighet innefattar möten i kommunala organ, andra möten som är nödvändiga för uppdragen, resor till och från mötena och nödvändig dygnsvila före eller efter möten. Detta skydd i lagen är till för att garantera att allmänheten ska kunna engagera sig politiskt. Man vill ha en så bred representation som möjligt i de politiska organen eftersom demokratin främjas då de förtroendevalda speglar befolkningen i stort. Personer, vars huvudsakliga sysselsättning är att arbeta, har alltså en laglig rätt att delta i de möten som ingår i deras uppdrag. Äldre personer som hunnit gå i pension förfogar själva över sin tid, och politiskt engagemang ter sig därför inte allt för svårt att genomföra. Studenter däremot saknar motsvarande skydd i lagen för ledighet för förtroendeuppdrag. Detta är bekymmersamt då det oftast är yngre personer som studerar, och studenter är en stor och viktig grupp i arbetet med att forma vårt samhällsbygge. Det enda som står att finna om studerandes rätt till ledighet finns i högskoleförordningen (1993:100), där det anges i 7 kap. 20 § att en högskola får medge att den som är antagen till grundläggande högskoleutbildning vid högskolan får fortsätta sina studier efter studieuppehåll. Om en högskola inte anser att ett förtroendeuppdrag är en särskild omständighet för att få studieuppehåll måste studenten acceptera det. Situationen är ännu värre på privata högskolor och gymnasieskolor samt annan högre utbildning som inte omfattas av nämnda bestämmelser. Där gäller skolans egna regler, vilka kan se ut hur som helst. Studier är kanske viktigare än någonsin i dagens samhälle och intentionen med motionen är inte att politiska uppdrag ska ses som en ursäkt att sätta studierna åt sidan. Syftet är i stället att studenter har rätt att vara frånvarande från undervisning som ses som obligatorisk av gymnasiet/universitet och komplettera det som missas vid annat tillfälle eller på annat vis. Vi vet också att det är fler äldre än yngre som engagerar sig politiskt, och då det finns en vilja att alla åldersgrupper ska finnas representerade bör vi i möjligaste mån undanröja påtagliga hinder som föreligger för samhällsengagemang.
mot · H2022653 · 2014-11-10 00:00:00 — Stärk studie- och yrkesvägledarnas insatser på högstadieskolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka studie- och yrkesvägledarnas insatser på högstadieskolorna. är det många gymnasieelever som hoppar av sina studier, vilket skulle kunna undvikas om studievägledarinsatserna sattes in redan i årskurs 7 för att sedan intensifieras inför gymnasievalet i årskurs 9. Informationen till eleverna måste i större utsträckning omfatta både det aktuella arbetsmarknadsläget och framtidsutsikter från olika bedömare. Det stora utbudet av utbildningar och skolor gör det svårt för många elever och föräldrar att välja utbildning. Eleverna översköljs av information och skolorna lockar ofta med olika attraktiva erbjudanden för att eleverna ska välja just deras skola. Behovet av studievägledning ökar eftersom de val som eleverna gör till gymnasiet får återverkningar för senare studier och valmöjligheter i livet. Alla utbildningar ger till exempel inte behörighet till högskolan. Det är angeläget att elevernas behov av allsidig och saklig information tillgodoses för att de ska kunna förstå konsekvenserna av sina val. Det är därför angeläget att kvalitativt förstärka studie- och yrkesvägledarnas insatser på högstadiet. Det kan exempelvis ske genom fortbildning.
mot · H202266 · 2014-11-04 00:00:00 — Lastsäkring av icke farligt gods tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lastsäkring av icke farligt gods. är ett land med stora avstånd. transporteras åtskilliga miljoner ton gods runt på landets vägar av tunga lastbilar. Ekipagen kan väga tiotals ton och färdas på såväl motorvägar som landsvägar. För att kunna erhålla bästa möjliga körprestanda och säkerhet ställer vi stora krav på att lasten som transporteras skall vara ordentligt säkrad på flaket. En plötslig förskjutning av lasten under färd kan vara förödande för såväl föraren som medtrafikanter. Vid våra hamnar och gränsövergångar sköts kontrollen av lastsäkring av personal från främst . Inom landet har personal från polisen samma möjlighet till kontroll. Om polisen skulle upptäcka en lastbil där föraren inte har fullgjort sin skyldighet att säkra lasten kan polistjänstemannen utfärda en ordningsbot på plats. har nästan samma befogenhet. Om föraren av en lastbil inte har säkrat sin last ordentligt kan en ordningsbot utfärdas endast om föraren kör med s.k. ”farligt gods”. Skulle lasten bestå av ”icke farligt gods” kan personal inte utfärda någon ordningsbot utan måste tillkalla polisen för att de i sin tur skall utfärda ordningsbot. Detta förfarande är både resurskrävande och omständligt. Vi bör därför se över möjligheten att ge personal tillstånd att hantera utfärdandet av ordningsbot rörande bristande lastsäkring av icke farligt gods.
mot · H2022660 · 2014-11-10 00:00:00 — Individuell redovisning av skatter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om individuell redovisning av skatter och förändringar av skatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över källskattesystemet. En fungerande demokrati och effektiv marknadsekonomi förutsätter att medborgarna är välinformerade. finns det ett antal kommuner i landet som utöver lön och preliminär skatt på lönebeskedet även redovisar lagstadgade och avtalsenliga avgifter som arbetsgivaren betalar in. Att redovisa arbetsgivaravgifter och skatter tydligt för sina anställda är viktigt från demokratisynpunkt. Genom redovisningen kan vi tydligare se hur mycket var och en betalar i skatt. Skattesystemet genomgår ständigt förändringar, vars konsekvenser för den enskilde i många fall tyvärr är svåröverskådliga. Därför vore en möjlighet att det efter exempelvis genomförda skattereformer på inkomster, dess konsekvenser för den enskilde uppges på dokument med inkomstuppgifter från inkomstutbetalaren till inkomstmottagaren där preliminärt skatteavdrag görs. Så till exempel har uttryckt att det vore lämpligt att lönebeskeden efter de senaste årens så kallade jobbskatteavdrag tydliggörs för den enskilde löntagaren på dennes lönebesked. En sådan förändring skulle göra att förändringar i beskattningen för utfallet av nettolönen blir lättare att urskilja från även andra förändringar som påverkar bruttolönen på vilken den sammanlagda skatten beräknas. På samma sätt skulle exempelvis individuella pensionsutbetalningar med uppgift om faktiska konsekvenser för den enskilde om hur skatteförändringar faller ut göra en jämförelse med tidigare pensionsinkomst lättare vad avser skatteeffekter visavi andra förändringar som pensionernas storlek för var och en pensionär regelbundet genomgår. Sedan källskattereformen genomfördes dras preliminärskatten från lönen utan att vi ser den, i alla fall inte om vi är löntagare. Skatterna är osynliga i den meningen att de inte överhuvudtaget redovisas på lönebeskedet eller i deklarationen. Det gäller merparten av skatterna på arbete (löneskatter, moms och punktskatter). Skatternas storlek har mycket stor betydelse för svenska folkets privatekonomi men de är väl dolda, och få människor vet hur stor andel skatt de egentligen betalar. Vi anser att det är en självklarhet att hela personalkostnaden redovisas och att den enskilde får information om den totala summan av avgifter och skatter. Regeringen bör med detta som utgångspunkt se över och ta initiativ till förändring i redovisningen av källskattesystemet. Finn (M)
mot · H2022662 · 2014-11-10 00:00:00 — Smarta appar och hjälpredor, pålitlig automatik, en enkel fjärrkontroll eller attraktiva tjänsteutbud kan vara intressanta också för användare i andra åldrar, yngre personer med funktionshinder eller anhöriga och närstående till äldre. Med bättre och mer användarvänlig teknik i bostäder ges bättre förutsättningar för många äldre att långt upp i ålder bo bekvämt och tryggt. Det behövs stöd för att påskynda utvecklingen av sådan teknik och förbättra informationen så att bostäder byggs för att fungera med ny teknik. Många äldre anammar det digitala samhället. Men för de som inte är vana vid att använda teknik och it så ska det finnas möjlighet att lära sig. Bland annat kan äldre lära äldre, eller så kan den yngre it-vana generationen ställa upp som volontärer för att lära de äldre om teknik och it. Det finns även föreningar som SeniorNet som är en ideell grupp som samlas för att gemensamt lära varandra teknik och it. Finn (M)
mot · H2022665 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda alla former av böneutrop från religiösa byggnader. ljöd det första böneutropet från minareten i moskén belägen i . Det var i själva verket det första böneutropet någonsin från en moské på svensk mark. Beslutet att tillåta böneutrop i kommer förmodligen få en prejudicerande verkan för andra kommuner i vårt land. Därför bör frågan behandlas i . Ofta har böneutrop från moskéer jämförts med kristna klockringningar som ett motiv att tillåta utrop från moskéer i religionsfrihetens namn. Skillnaden är dock avsevärd då de kristna klockringningarna är en del av vårt kulturella och historiska arv. Vår nation är av historiska skäl präglad av kristendomen, och att tänka bort en närmare tusenårig historisk prägling är inte i enlighet med verkligheten. Även ateister accepterar kristna klockringningar, om inte annat som en historisk restpost. En annan avgörande skillnad mellan den kristna klockringningen och det muslimska böneutropet är att klockringningen är en oartikulerad ljudsignal, medan det muslimska böneutropet innehåller ett religiöst artikulerat budskap i form av trosbekännelsen. Denna skillnad menar vi är av avgörande betydelse vad gäller religionsfrihetens rätt till frihet från religiösa budskap på offentlig plats. Religionsfrihet innebär nämligen inte att man har rätt att göra vad som helst. Religionsfrihet är också en frihet från tvång, en frihet från religiösa uttryck och religiös propaganda i det offentliga rummet. Det sistnämnda äger dessutom sin aktualitet extra mycket då islam gång på gång visat sig inte vara förenligt med våra västerländska värderingar av exempelvis demokrati och jämställdhet mellan könen. Med anledning av vad som framförs ovan menar vi att det ska vara förbjudet med religiösa böneutrop från moskéer. Frågan är dock större än så. En medborgares rätt till frihet från religiösa uttryck och religiös propaganda i det offentliga rummet gäller naturligtvis inte bara islam. Därför menar vi att förbudet mot böneutrop ska gälla samtliga religioner. Trosuppfattning är och ska vara en privatsak mellan den enskilde och dennes gud eller gudar. Om en religiös grupp vill föra ut sitt budskap på offentlig plats är det rimligt att den förutsätts agera som övriga grupper i samhället, nämligen genom att söka polistillstånd för det aktuella tillfället.
mot · H2022667 · 2014-11-10 00:00:00 — Forskning om odlat kött tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktade anslag för forskning om köttodling. Att odla kött på konstgjord väg innebär ett flertal fördelar. Utsläpp av växthusgaser blir mindre, utsläpp av metan och kväveoxid skulle minska drastiskt. Med odlat kött finns möjligheten att påverka köttets innehåll, t.ex. fetthalt och fettyp, och även att minimera riskerna med föroreningar och sjukdomar, som kan finnas i vanligt kött. Även tidsaspekten gör att det blir mer aktuellt med odlat kött, då det kan tänkas framställas , medan det tar att föda upp nötkreatur. Man har även tagit fram en analys på det odlade köttets klimatpåverkan, som visar att jämfört med konventionell köttproduktion skulle odlat kött innebära stora minskningar i markanvändning, vattenanvändning och utsläpp av växthusgaser. Betesmark upptar stora ytor, boskap, framförallt nötkreatur, ger stora utsläpp av växthusgaser. Boskapsuppfödning står för av utsläppen av växthusgaser. Idisslande djur producerar metan, vilket är en 20 gånger effektivare växthusgas än koldioxid. Avföringen avger kväveoxid; den ökade köttkonsumtionen är och börjar bli ett större problem för klimatet. Studierna och forskningen som gjorts har visat att man kommer ha möjligheten att kontrollera köttet bättre. Vad gäller fetthalter, smak, doft och utseende, dvs. för att göra det aktuellt att få ut odlat kött på marknaden, så kommer det att se ut och smaka likadant som konventionellt kött. Och den större delen av befolkningen i är väldigt medveten om missförhållanden inom djurhållning med avseende på bl.a. trånga utrymmen och onaturligt levnadssätt väljer man sitt kött med noggrannhet. Ekologiskt uppfödda djur och frigående djur är vanligt i , men faktumet att vi föder upp djur för att äta dem kvarstår. Med odlat kött finns det inga moraliska eller etiska hinder. De celler man använder sig av lider inte. Fler skulle därför ha möjligheten att äta kött. Kunskapen för odlat kött finns redan. framställdes den första hamburgaren som gjorts av odlat kött. Problemet är finansieringen av forskandet på odlat kött varit på en väldigt begränsad nivå. För att komma vidare med forskningen, och utveckla köttodling, behövs mer resurser. Vi anser därför att vi ska rikta forskningsanslag för forskning om köttodling.
mot · H2022669 · 2014-11-10 00:00:00 — Översyn av statens avkastningskrav på tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över statens avkastningskrav på som bör sänkas eller om möjligt tas bort. är ett aktiebolag, ägt av svenska staten, med uppdrag att bedriva lönsam persontrafik. I bolagets bolagsstyrningsrapport kan man utläsa att ägarens finansiella mål för är en soliditet på och en avkastning på eget kapital på . Att öka andelen kollektivresor anses vara av stor vikt i klimatarbetet. Att dessa kollektivresor i stor utsträckning bör ske med spårtrafik råder det stor samsyn kring. Avgörande för att resenären ska välja tåg är att man kan räkna med punktliga tåg som upplevs som fräscha, moderna och attraktiva. Det ska vara lätt att köpa biljetter och servicen ska vara god under resan. Tågstandarden ska vara hög med olika komfortnivåer att välja på. Detta kräver god och regelbunden service, städning och uppgradering samt emellanåt införskaffande av nya fordon. Ett aktuellt exempel är nattågstrafiken mellan och som hotas av nedläggning då den inte anses lönsam. Alternativet är då för många flyg vilket knappast kan vara i enlighet med klimatmålen för . Persontågstrafiken bör dessutom vara tillgänglig i så stora delar av landet som möjligt. borde då vara den aktör som bedriver trafik även där andra aktörer inte ser någon lönsamhet. Det finns enligt undertecknade ett brett stöd hos svenska folket ha ett statligt ägt bolag som bedriver persontrafik. Persontrafiken utgör en del av den viktiga infrastrukturen i . Verksamheten kostar givetvis pengar. Det vore därför önskvärt att avkastningskravet sänks eller om möjligt tas bort och att det kapital som då frigörs får användas inom bolaget för att uppnå ovan nämnda mål.
mot · H202267 · 2014-11-04 00:00:00 — Obligatorisk hemförsäkring för boende i flerfamiljshus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra hemförsäkringen obligatorisk för boende i flerfamiljshus. Att ha en hemförsäkring är för de allra flesta en självklarhet. Men att du själv har en är ingen garanti för att du är skyddad om du bor i ett flerfamiljshus. Om en granne som saknar hemförsäkring orsakar skador på en annan lägenhet exempelvis genom brand eller vattenläckage är det inte självklart att grannens försäkring täcker detta. Vi bör därför se över möjligheten till en obligatorisk hemförsäkring för boende i flerfamiljshus som likt en trafikförsäkring täcker de kostnader som man eventuellt orsakar för andra. Det skulle skapa en trygghet för boende i flerfamiljshus om olyckan skulle vara framme.
mot · H2022670 · 2014-11-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka lagen om registerkontroll så att den omfattar anställda, praktiserande och studerande i sjukvården, äldreomsorgen och psykiatrin och vid särskilda boenden för personer med funktionsnedsättning. har det i medier framkommit uppgifter om att vårdsökande, dementa och personer med psykiska eller fysiska funktionshinder utsatts för sexuella övergrepp, misshandel och kränkande behandling av personal som jobbat i verksamheten. Det är inte rimligt att personer som begått grova våldsbrott, misshandel och rån eller sexuella övergrepp jobbar i verksamhet med människor som befinner sig i en utsatt situation. bör därför ge regeringen i uppdrag att återkomma till med förslag om att utöka lagen om registerkontroll så att den omfattar anställda, praktiserande och studerande inom sjukvård, äldreomsorg och psykiatrin och inom särskilt boende för funktionshindrade. Per Ramhorn (SD)
mot · H2022671 · 2014-11-10 00:00:00 — Förbättrat stöd till underhållsskyldiga föräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anpassa samhällets ekonomiska stödinsatser så att de bättre motsvarar föräldrars lagstadgade försörjningsplikt. Föräldrar till studerande barn är som bekant enligt 7 kap. 1 §, 2 st. i (1949:381) underhållsskyldiga för detta som längst intill dess barnet fyller . är flera av de ekonomiska stödinsatser som normalt utbetalas enligt företrädesvis socialförsäkringsbalken (2010:110), såsom flerbarnstillägg och inte minst underhållstöd till ensamstående föräldrar, begränsade till att gälla som längst till och med juni månad/det år då barnet fyller . Denna diskrepans mellan ansvar och stöd kan alltså under 6–18 månader medföra betydande ekonomiska svårigheter för många föräldrar, återigen inte minst för de förmodligen mest ekonomiskt utsatta ensamstående föräldrarna. Det kan vidare upplevas som orättvist att barn som är födda tidigt faktiskt är berättigade till ekonomiskt stöd med allmänna medel än de som är födda senare, enkom på grundval av denna obetydliga faktor. För att motverka dessa negativa konsekvenser och effekter av nuvarande lagstiftning föreslår undertecknad att berörda delar av socialförsäkringsbalken (2010:110) och eventuellt övriga tillämpliga lagrum möjligt och om nödvändigt efter erforderlig utredning ändras, i syfte att harmonisera med föräldrarnas skyldigheter enligt (1949:381) såsom framgår ovan.