mot · H102Fi14 · 2014-04-29 00:00:00 — Därför ska rättsväsendets aktörer ha en hög kunskap om otillåten diskriminering, rasism, mäns våld mot kvinnor och ojämlika strukturer i samhället. Särskilda åtgärder ska vidtas för att polisen ska stärka sitt förtroende hos personer i miljonprogramsområden. Barns ställning i rättsprocessen ska stärkas genom egna ombud, som säkerställer att barnens intressen tillvaratas. I vårbudgeten visar regeringen att kampen mot hatbrott, rasism och diskriminering inte är prioriterat och vi saknar helt åtgärder från regeringen mot detta. 9 Ett öppet land som värnar mänskliga rättigheter I skuggan av den ekonomiska krisen har främlingsfientliga partier och rasistiska rörelser kunnat växa i . är det viktigare än någonsin att stå upp för mänskliga rättigheter och en human migrationspolitik. För att motverka att främlingsfientliga krafter skulle få sätta agendan ingick en ramöverenskommelse med regeringen på det migrationspolitiska området. Ramöverenskommelsen har inneburit att har tagit viktiga steg mot en mer öppen och human migrationspolitik. Människor som lever gömda i har rätt till vård och skolgång. Det blir lättare för utsatta barn och deras familjer att stanna genom att bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter breddas. Åtgärder för att stävja missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring införs. 9.1.1 Stärk asylrätten och underlätta återförening Nästa mandatperiod kommer att fortsätta arbeta för en mer human migrationspolitik genom att stärka asylrätten och göra det lättare för familjer att återförenas. Anknytning och hälsa ska väga tyngre som skäl för att få stanna. Vi vill att den vars avvisning inte kunnat verkställas ska få permanent uppehållstillstånd. 9.1.2 Öppna lagliga vägar till EU Människor flyr undan krig, svält och naturkatastrofer. lägger EU ökad energi på att stänga människor ute. När människor flyr för sina liv från krigets svarar EU inte med att erbjuda skydd utan med att öka gränskontrollerna för att stoppa människor från att komma hit. ska inom EU verka för att skapa lagliga vägar in i EU för att söka asyl samt för att öka mottagandet av kvotflyktingar. 10 Ett hållbart arbetsliv vid makten har regeringen försämrat villkoren i trygghetsförsäkringarna kraftigt. har ca 70 000 personer tvingats lämna sjukförsäkringen – inte för att de blivit friska, utan för att de uppnått maximal tid.16 Regeringen har också drastiskt försämrat arbetslöshetsförsäkringen. Detta har lett till att allt färre har ett skydd om de skulle bli arbetslösa. Särskilt hårt drabbas unga och utrikes födda. vill förhindra att människor kastas ut ur trygghetssystemen utan varken rehabilitering eller jobb. har ett eget förslag till lösning. Vi vill kombinera en inkomstförsäkring med en gemensam grundtrygghet för alla som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller arbetslöshet. Vi kallar vårt förslag Arbetslivstrygghet. Förslaget innebär ett höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen. I ett första steg handlar det om höjning av högsta dagpenning . när det ekonomiska utrymmet medger vill vi genomföra en höjning av dagpenningen till samma nivå som i sjukförsäkringen. föreslår också att en allmän grundförsäkring vid sjukdom och arbetslöshet för alla medborgare utreds. 10.2 Trygghet för egenföretagare Det är viktigt att satsa på ökad trygghet även för företagare – inte minst för att fler kvinnor ska välja att starta eget företag. Under företagets uppbyggnadsskede ska egenföretagarna kunna välja sin senaste anställningsinkomst som grund för beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) som använder när ersättning vid sjukfrånvaro beräknas. Dessutom vill vi förlänga uppbyggnadsskedet från 24 . Möjligheten att välja sin senaste anställningsinkomst som grund för SGI-beräkningen under verksamhetens första 36 månader bör även gälla fåmansbolag.17 Många småföretagare väljer att redan från start lägga sin verksamhet i ett aktiebolag och denna grupp bör inte missgynnas. Det gäller även egenföretagare som driver fåmansbolag och väljer att använda sin senaste anställningsinkomst som grund för SGI-beräkningen. Enligt principen om likabehandling av företagare vill vi utreda möjligheten för företagare att välja någon av flera olika karenstider, mellan . 11 Politik för fler bostäder Bostadsbristen har utvecklats till en riktig bostadskris som drabbar kommuner i hela landet. Bostadskrisen har många ansikten. 25-åringen som inte kan flytta hemifrån och påbörja sitt självständiga liv. Familjen som måste trängas i en alltför liten lägenhet. Ingenjören som tvingas tacka nej till ett jobb på annan ort. Studenten som tältar utanför högskolan. Personen i hemlöshet som bor på härbärge. I bostadsmarknadsenkät bedömer av kommuner att de har brist på hyresrätter och att flera grupper konkurrerar om främst små hyresrätter.18 Så har situationen sett ut länge och ändå ligger byggande på mycket låga nivåer. behöver en ambitiös bostadspolitik som ökar byggandet av nya bostäder. Efter nästan två hela mandatperioder kan vi dra slutsatsen att regeringens åtgärder varit kraftlösa. När det gäller att få fart på byggandet av hyresrätter som unga och studenter har råd med tycks intresset från den borgerliga regeringen vara nästintill obefintligt. Tvärtom har regeringen gjort det tuffare för denna grupp, bl.a. genom att i praktiken släppa hyrorna fria på andrahandsmarknaden. Som om det inte var nog tillåts de bostäder som faktiskt redan finns att förfalla. s.k. miljonprogramsområden är i akut behov av upprustning, men regeringen gör ingenting för att hjälpa. I vårbudgeten möter vi en regering som fastnat i mantrat om att regelförenkling och minskade krav på byggherrar löser alla problem. finns färdiga detaljplaner för 71 800 bostäder men det har bara påbörjats 16 000 bostäder. Problemen ligger varken hos kommuner eller hyresgäster utan mer hos byggherrar och en handlingsförlamad regering. 11.1.1 Krispaket för fler studentbostäder Flera olika insatser behövs för att bekämpa bostadsbristen. Här vill vi lyfta fram en särskilt angelägen satsning på studentbostäder. Just nu sitter hundratusentals unga människor i och funderar på höstterminens utbildningsval. fortsätter larmen om bostadsbristen i landets stor- och studentstäder. En student kan ställa sig i kö till studentbostad och få en kötid som är längre än studietiden. Bostadsbristen för studenter är extrem. Främst gäller det de stora städerna men även på mindre högskoleorter drabbas många studenter av bristen på bostäder. SFS har kartlagt bostadssituationen på 30 studieorter och det är en dyster bild som framträder. bostadsrapport visar att enbart 4 av 32 orter kan garantera alla studenter en bostad inom 30 dagar.19 Enligt Studentbostadsföretagen skulle det sammanlagt behövas 20 000 nya studentbostäder för att få bukt med bostadsbristen bland studenter.20 Därför föreslår ett särskilt krispaket för studentbostäder. Genom att öka utbudet av studentbostäder avlastas också trycket på den ordinarie bostadsmarknaden och då främst efterfrågan på mindre lägenheter. En del i krispaketet innefattar en villkorad medfinansiering vid nyproduktion av studentbostäder. Stödet ges för projekt som skapar studentbostäder genom nybyggnad eller ombyggnad och utbetalas till den som äger fastigheten. Vårt investeringsstöd möjliggör 10 000 nya studentbostäder. Stödet ska även villkoras krav på energi och tillgänglighet. finns ett liknande investeringsstöd för nybyggnation av äldrebostäder. I krispaketet ingår även sänkt fastighetsskatt på studentkorridorer samt att fler ska få ökade möjligheter att delta aktivt i bostadsförsörjningen, inklusive Akademiska Hus och lärosätena. 11.1.2 Ha råd att bo Ett viktigt komplement för att ha råd att bo är bostadsbidraget. vill höja taket för vilken bostadskostnad bidrag kan erhållas, så att fler omfattas. Det gäller både unga och barnfamiljer. Att ha tak över huvudet är en mänsklig rättighet. Att fattiga EU-medborgare tvingas tigga för sin överlevnad och försörjning är en konsekvens av den brutala fattigdom som existerar i stora delar av , och också av den rasism som gör att vissa drabbas mycket hårdare än andra. I detta måste stå upp för allas mänskliga rättigheter. vill att staten ska ta ett större ansvar för att EU-medborgare i behov av tak över huvudet också ska få det, såsom en tak-över-huvudet-garanti. Staten kan och bör fungera som samordnare mellan kommuner, och för att se till att ingen tvingas leva på gatan eller bo i tält i . Hur en sådan garanti närmare ska utformas bör ses över. Vi vill att regelverken och ansvar gällande EU-migranter tydliggörs. klarar inte 14 av de 16 miljömålen. Vi kommer därmed inte att uppnå det av beslutade målet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. I stället blir det barnen som får betala. Detta är alliansregeringens största svek. Svensk miljöpolitik reduceras alltmer till att genomföra det som har beslutats på EU-nivå – om ens det. har kritiserat regeringen för luften i och andra städer, om föråldrade miljötillstånd för stora industrier, om vattendirektivet och för att jakt bedrivs på varg trots att beståndet inte är livskraftigt. Inom kemikaliepolitiken vill regeringen fokusera på att förändra EU, utan att ta till vara möjligheterna till arbete på hemmaplan. Alliansregeringen har i praktiken gett jordbruket ett fribrev både vad gäller krav på kemikalieanvändning och slopat åtgärderna mot övergödning. Man har minskat anslagen till arbete med miljö med och är på väg att slå undan benen för stödet till att i samband med offentlig upphandling ställa krav på miljöhänsyn och djurhänsyn. Regeringen har också dragit ned stödet till både konsumtion och produktion av ekologiska livsmedel. 12.1 Kemikalier – skärp reglerna och se till att de följs vill genomföra nationella förbud mot vissa ämnen, som ett sätt att förbättra vår egen miljö och driva på EU-arbetet, vilket förespråkades av en enig Miljömålsberedning. Kemikalieinspektionen behöver mer medel för att förbereda dessa nationella förbud och tillsynen behöver skärpas. Staten behöver förbättra informationen genom ett nationellt register om farliga ämnen i vissa varugrupper. Där förbud inte är lämpliga eller möjliga bör skatter och avgifter användas i ökad utsträckning för att minska spridningen av farliga ämnen. 12.2 Bättre mat, gladare djur behöver en långsiktig och övergripande strategi för hur vi ska producera och försörja oss med livsmedel. Vår konsumtion och produktion av livsmedel måste ses i ljuset av den globala livsmedelsförsörjningen. Köttkonsumtionen behöver minska. En ny regering behöver ta fram en svensk livsmedelsstrategi som sätter upp tydliga mål för hur vi kan öka den svenska matproduktionen, och ställa om en större andel till ekologiskt. vill stärka landsbygdsprogrammet. Vi vill ändra inriktningen i programmet så att träffsäkerheten förbättras och ekologisk produktion främjas. Stödet till kommunernas upphandling och informationen till konsumenter måste förbättras, exempelvis genom högre krav på ursprungsmärkning. Vi satsar också på att öka kontrollerna av antibiotika och resistenta bakterier i köttet. Skatten på kväve och kadmium i konstgödsel måste återinföras och vårt förslag är att dessa pengar återförs till jordbruket i syfte att betala för miljöåtgärder. För att värna vår och av folkhälsoskäl vill vi återinföra en skatt på kadmiuminnehållet i konstgödseln. Ska jordbruket kunna leva upp till de av fastställda miljökvalitetsmålen måste användningen av kemiska bekämpningsmedel minska och fasas ut. Därför föreslår vi skattehöjningar på dessa. Skatteintäkterna ska återföras till näringen för förbättrade miljöåtgärder. På så sätt gör skatterna dubbel miljönytta. Vi ser stora behov av att förbättra villkoren för djur. Vi satsar på arbete med föreskrifter, tillsyn och forskning, på Nationellt centrum för djurvälfärd, för alternativ till djurförsök samt inrättande av en djuretisk ombudsman. vill förebygga konflikter kring rovdjur genom att satsa mer på att förebygga rovdjursskador och förbättra ersättningar när skador sker. Vi vill återinföra stöd för natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet. 12.3 Skydda fiskens barnkammare skjuter till mer pengar för åtgärder för havet. Folk ska kunna äta fisk som man vet är hållbart fångad och som inte innehåller miljögifter. Det kräver ett starkare kemikaliearbete. Vi vill öka den skyddade vattenarealen, men också se till att fisket regleras i skyddade arealer. Genomförandet av EU:s nya fiskeripolitik kommer att fordra resurser för uppgifter som exempelvis kontroll av utkastförbudet och datainsamling samt hållbarhetsrelaterade kriterier för fördelning av fiskemöjligheter. har på ett framgångsrikt sätt gett stöd till bl.a. kommuner och landsting som vill ställa krav på miljö, god djurvälfärd eller liknande i sin upphandling. I sin vårbudget aviserar regeringen att man kommer att avveckla rådet och överföra delar av dess uppgifter till . Den tredje ägaren, Kommuner och Landsting (SKL) har erbjudit staten att hitta en annan lösning så att rådet kan fortsätta som en oberoende organisation. anser att staten borde anta SKL:s erbjudande att utveckla en annan konstruktion för verksamheten och att bolagets verksamhet bör fortsätta till dess att den nya konstruktionen kan ta över, vilket av SKL bedömts kunna ta . 13 Grön politik för global utveckling är ett litet land med stora möjligheter. Vi har ett förtroendekapital som utvecklats av internationellt samarbete. Inom ramen för FN formuleras nu en ny global utvecklingsagenda som kan ta vid då milleniemålen går ut och ska ligga till grund för den värld vi vill ha . har alla förutsättningar att vara en drivkraft i en utvecklingsagenda som kan utrota fattigdom och hejda klimatförändringarna. Vi kan bryta den misstro som präglar och låser de internationella klimatförhandlingarna. Det gör vi bäst genom att leva upp till de två åtaganden vi gjort i klimatkonventionen: att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå och finansiera klimatarbete i fattiga länder. står fast vid ett nytt anslag i statsbudgeten med pengar till internationella klimatinsatser. kan vara en del av lösningen, men är det inte . Enligt klimatkonventionen och Kyotoprotokollet ska finansiering av klimatarbete i fattiga länder ske utöver biståndet. Den rika delen av världen har ett ansvar att bidra till utsläppsminskningar i fattiga länder. Men den tillför inga nya pengar, utan räknar om befintligt bistånd. För att nå upp till de summor som utlovats, , måste finansieringskällor utanför statsbudgeten utvecklas. I , och diskuteras alternativ som globala skatter på flyg- och fartygsbränslen för internationella transporter och öronmärkning av intäkterna från auktioneringen av EU:s utsläppsrätter. och går fram med ett förslag om internationell skatt på finansiella transaktioner. Det vill också se. Den FN-ledda Gröna fonden är snart redo att börja sitt arbete med klimatomställning och anpassning i syd. Det är hög tid att även den tittar på en finansieringsplan för internationella åtaganden. vill avsätta för klimatfinansieringsåtgärder. 13.2 Siffertricksandet med biståndet måste upphöra Svenskt bistånd åtnjuter stor respekt internationellt. har en ambitiös målsättning, men tricksar med pengarna. Inget annat givarland gör, procentuellt sett, lika stora avräkningar som . I regeringens vårbudget ökar avräkningarna för flyktingmottagande ytterligare med närmare 1 miljard. vill ha ett generöst flyktingmottagande men kan inte acceptera de omfattande och ökande avräkningar som görs av regeringen. I vår budget återför vi medel till biståndsbudgeten. 14 Ny riktning i försvarspolitiken Händelseutvecklingen i visar att inte är förskonad från militär aggression. måste agera internationellt för att minska den politiska konflikten och risken för upptrappat våld. Den ryska interventionen måste analyseras noggrant för att se hur och om konflikten har en militär inverkan på vårt närområde. Innan fattar beslut i försvarsfrågan måste en gedigen analys av säkerhetsläget göras med försvarsförmåga i fokus, såsom Försvarsberedningen nu fått i uppdrag att göra. Situationen understryker behovet av en bred säkerhetspolitik. Åtgärder för mer förnybar energi, ökat energioberoende och arbete med mänskliga rättigheter och civilsamhället i är några exempel på strategier för ökad säkerhet i . Försvarets personalförsörjning har visat sig vara Försvarsmaktens akilleshäl och dess mest akuta problem. Försvarsmakten får in tillräckligt många tjejer och killar till grundutbildningen men problemet består i att rekryterna, av olika skäl, väljer att lämna försvaret . Försvarsmakten måste se över möjligheterna att behålla sina soldater i större utsträckning än vad som sker innan problemen blir ohållbara. Det finns en diskussion om huruvida stridsflygplanet och det svenska ubåtsvapnet samt krypto/signalspaning ska klassas som nationella säkerhetsintressen. vill bredda diskussionen och föra in andra frågor som nationella säkerhetsintressen, som el- och livsmedelsförsörjning. Detta är viktigt för att ska kunna uppnå sina mål för vår säkerhet som att värna befolkningens liv och hälsa samt att värna samhällets funktionalitet. menar att och EU behöver mer förebyggande och fredsbyggande kompetenser, och lösningen är inrättandet av en civil fredskår. Det skulle innebära en tyngdpunktsförskjutning inom den gemensamma säkerhetspolitiken som står i bjärt kontrast till en prioritering av den militära aspekten av säkerhet. Fredskårens främsta uppgift är att förhindra att konflikter eskalerar samt att bidra till avspänning av konflikter. Det praktiska arbetet sker dels genom kortsiktigt verkande åtgärder, som medling, förtroendeskapande arbete, avväpning och demobilisering av tidigare stridande, dels genom att långsiktigt stärka det breda säkerhetsarbetet. 14.4 Inriktning mot ett civilt försvar och krisberedskap Det civila försvaret måste utvecklas så att det får en reell betydelse och funktion. Då krävs också ett tydligt nationellt ansvarstagande för detta. Det måste finnas ett beredskapsområde för civil ledning. Lämpligt är att MSB är ansvarig myndighet och att detta regleras i ett särskilt regleringsbrev från regeringen. Till detta bör styras särskilda resurser. De frivilliga organisationerna är också en viktig resurs för samhället och kommer att spela en viktig roll om krisen slår till. Regeringen bör omgående tillsätta en utredning som ser över hur det civila försvaret tillsammans med frivilligorganisationerna ska kunna bli en viktig del i samhällets säkerhetstänkande. har lagt förslag på stora satsningar på krisberedskap och klimatanpassning, då det finns behov av omfattande investeringar i klimatanpassningsåtgärder. Regeringen negligerar helt detta stora problem och skjuter över besluten till kommande regeringar och generationer. I stället för satsningar sparar regeringen på krisberedskap. Regeringens uteblivna höjning av anslag kommer att gå ut över bl.a. fiskeövervakningen, förmågan att hantera oljeutsläpp samt möjlighet att delta i sjöräddningsinsatser. har varnat för minskad bemanning med samt minskat antal plattformar. vill i stället skjuta till erforderliga medel så att kan klara verksamheten. Medel fördelas om inom utgiftsområdet och tas från anslaget 1:8 . mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska vara omfördelande och beräknas utifrån bärkraft på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. är det viktigt att systemet bidrar till incitament för egen försörjning. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Grön skatteväxling, dvs. ökad beskattning av miljöresurser och utsläpp i kombination med stimulanser som sänker kostnader för att anställa, gynnar både klimatet, jobben och ekonomin. Detta är ett viktigt långsiktigt mål för skattepolitik. föreslår vi skattehöjningar på . Utöver de miljöskatter som föreslogs i budgetmotionen som ligger kvar föreslår vi också en höjning av den statliga skatten fr.o.m. inkomster . De medel som därigenom tas in finansierar satsningar på skolan. slopar vi den tidigare avtrappningen av jobbskatteavdraget som föreslog. Av de skattehöjningar och andra inkomstförstärkningar som regeringen föreslagit ställer vi oss bakom dem med ett undantag, vilket är höjningen av förseningsavgiften på CSN-lånen. Höjningen är för kraftig och kan inte motiveras på andra sätt än att regeringen behövde få sin tabell att gå ihop när man inte kunde sänka bidragsdelen i studiemedlet. Vad det gäller inriktning av de skattehöjningar som regeringen föreslår har vi dock följande förslag på förändringar: I vårbudgeten presenterade Alliansen förslag på höjd tobaksskatt, vilket vi i välkomnar. Vi vill dock omfördela skatterna så att höjningen på cigaretter blir högre och den på snus lägre än i regeringens förslag. föreslår en generell skattehöjning på alla tobaksvaror . 15.2 Gruppregistrering av moms ser ett behov av att utöka beskattningen i den finansiella sektorn. Däremot motsätter vi oss regeringens utformning av slopad rätt till gruppregistrering av moms. I dess nuvarande utformning riskerar förslaget att drabba framför allt de regionala och lokalt förankrade försäkringsbolagen och bankerna. Regeringen aviserar en höjning av fordonsskatten i sin vårbudgetmotion. Vi ser ett behov av att öka miljöskatterna på transporter. Vi motsätter oss inte den höjda fordonsskatten men ser att det är betydligt mer effektivt att höja koldioxidskatten som lägger kostnadshöjningen på körsträckor i stället för på bilinnehav. 15.4 Besparingskrav på myndigheter I sin vårbudgetproposition presenterar regeringen ett besparingskrav på myndigheter. Vi i motsätter oss den här typen av generella besparingskrav på myndigheter och vårt förslag är att i stället göra en närmare genomgång av myndigheterna för att rikta mer precisa besparingskrav mot verksamhetsdelar som tillåter effektivisering. av ensidig fokusering på skattesänkningar har Alliansen gjort ett stort nummer av att de i vårbudgeten satsar på skolan. Men dess värre är Alliansens nya löften mycket retorik och lite innehåll. En stor del av deras satsning ligger i nya lärarutbildningsplatser, som vi vet att många platser står tomma. Regeringens sammantagna budgetförstärkning på skolan uppgår till , vilket är mindre än vad redan i vår höstbudgetmotion 2013 anslog till skolan. För de kommande fyra åren har vi budgeterat mer än mer till utbildning än vad Alliansen nu presenterat. Hur pengarna fördelas på våra satsningar beskrivs i tabell 1 och 2 nedan. Tabellerna är angivna i . Ny skatt på höga inkomster, finansierar skolsatsningar Sänkt skatt för småföretag 16.1 Vårbudgeten i förhållande till höstbudgeten 2013 redovisade en budgetmotion för de kommande fyra åren. De förslag som beskrivs där på såväl inkomst- som utgiftssidan visar de reformer som vill prioritera inom olika politikområden. Några saker har dock hänt , vilket medför mindre justeringar av budgetförslag. höstbudgetförslag avslogs av och i stället genomfördes skattesänkningar på . Det här tvingade i sin tur fram ett behov från kommunerna och landstingen att höja skatterna på grund av uteblivna höjningar av statsbidragen.21 har vi därför justerat vårt inkomstskatteförslag. Vi föreslår inte några breda skattehöjningar för vanliga löntagare. Vi föreslår inte heller längre en avtrappning av jobbskatteavdraget utan i stället en höjd statlig inkomstskatt. Förändringen stärker inkomstsidan med som fördelningsprofilen i budgeten skärps. Regeringen har aviserat skattehöjningar och inkomstförstärkningar på för år 201522 som accepterar. Sammantaget innebär det här ytterligare höjda skatter med ca för jämfört med de skattehöjningar som föreslog .