mot · H102Fi308 · 2014-03-01 00:00:00 — Lägst arbetslöshet i EU 2020 En aktiv näringspolitik genom strategisk samverkan7 Vänd utvecklingen i skolan – höj kompetens.8 Mer tid för vård9 Jobb, skola och sjukvård går före stora skattesänkningar10 Världsekonomin drar ur lågkonjunkturen12 Den amerikanska ekonomin har vänt13 Konjunkturen i stärks 19 men arbetslösheten har bitit sig fast 20 och kunskapsresultaten i skolan sjunker24 Färre får chansen att läsa vidare26 Fördelningseffekter av Socialdemokraternas förslag31 Ett mer jämställt Sverige33 Fördelningseffekt av Socialdemokraternas förslag35 Uppföljning av de budgetpolitiska målen37 Socialdemokraternas bedömning av reformutrymmet42 En aktiv näringspolitik genom strategisk samverkan44 Innovationsfond för tidiga skeden46 Fler och växande företag47 Stärkt kapitalförsörjning för inkubatorer48 Underlätta generationsväxling – regionala företagarförmedlingar50 Ökat exportfrämjande till nya marknader52 Enklare för små och medelstora exportföretag att söka stöd54 Subventionerade garantiavgifter för förstagångsexportörer54 Stöd till exportorienterade företagsnätverk54 Marknadsföring av svenska destinationer utomlands55 Insatser för destinationsutveckling i tidigare skeden55 Fler jobb i hela landet56 90-dagarsgarantin – unga ska jobba eller studera57 Införandet av 90-dagarsgarantin – en plan för den kommande mandatperioden59 Regeringens politik är ineffektiv60 Bättre övergång från studier till arbetsliv62 Bättre matchning – avskaffa aktivitetsförbud63 Bättre möjligheter – fler utbildningsplatser64 Fler jobb och praktikplatser för unga65 Vänd utvecklingen i skolan och höj kompetens71 Höj kunskapsresultaten i skolan genom tidiga insatser72 Mindre klasser i lägre åldrar73 Anställ 1 000 nya specialpedagoger och speciallärare73 Utbilda 1 000 nya förskollärare74 Stärk skolorna med tuffast förutsättningar75 Läxhjälp för alla istället för läx-RUT till några76 Minska på administrationen – låt lärare vara lärare77 Stärk det pedagogiska ledarskapet78 Svensk arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning79 Stärk kontakten med arbetslivet80 Fler jobb kräver mer utbildning80 Svensk arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning80 16 000 nya platser inom högskolan81 Satsning för punktliga tåg året om83 Bättre vägar för industri och landsbygd84 Byggbonus för studentlägenheter och lägenheter för unga85 Snabbare och enklare process för bostadsbyggande85 Gemensamt ansvar för ökade investeringar i nyproduktion86 Ledarskap för klimat och miljö87 Mer tid för vård90 En välfungerande vård för äldre92 Utveckla den svenska modellen95 En väl fungerande försäkring vid sjukdom97 Investera i bättre arbetsmiljö och företagshälsovård98 En utvecklande fritid för alla barn99 Barnomsorg , nätter och helger99 Alla barn och unga har rätt till kultur och idrott101 Stimulansbidrag till musik- och kulturskolan101 Fri entré på statliga museer101 Access – ett kulturarvs- och jobbprojekt102 Nya insatser mot brottsligheten102 Åtgärder mot den organiserade brottsligheten103 Ökat stöd till brottsoffer104 Ett rättvisare utjämningssystem för kommunsektorn110 Insatser i budgetmotionen som påverkar kommunsektorn110 Nej till ofinansierade inkomstskattesänkningar111 Avskaffa nedsättning av socialavgifter för unga som redan har ett jobb112 Nej till nedsatta egenavgifter113 Höjd skatt för miljonärer – sänkt skatt för pensionärer114 Avskaffat avdrag för gåvor114 Avskaffat avdrag för förvaltningsavgifter114 RUT-avdraget behålls – med halverat tak115 Punktskatter, miljöskatter m.m.115 APPENDIX 1 Reformer och finansiering117 APPENDIX 2 Förslag till utgiftsramar för 2014119 APPENDIX 3 Beräkning av statsbudgetens inkomster 2014120 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till , samt . godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med tabellen i appendix 3. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med tabellen i appendix 2. avslår regeringens förslag till lag om ändring i 63 kap. 3 a §, 65 kap. 5 § och 67 kap. 7 och 24 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) och begär att regeringen återkommer med lagförslag i enlighet med vad som anförs i motionen. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:1269) om gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen av skattepolitiken. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om slopad generell nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga i enlighet med vad som anförs i motionen. avslår regeringens förslag om reducerad arbetsgivaravgift i nystartszoner. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om förändringar i jobbskatteavdraget i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om förändring av RUT-avdraget i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på kreosot i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på fluorerade gaser i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på handelsgödsel i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om slopad avdragsrätt för gåvor i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om kreditgarantier för bostadsändamål i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om höjd mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på naturgrus i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på bekämpningsmedel i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på avfall i enlighet med vad som anförs i motionen. antar regeringens förslag till lag om korttidsarbete med de ändringar som anges i motionen. antar regeringens förslag till ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning med de ändringar som anges i motionen. Full sysselsättning är vår övergripande politiska prioritering. Skapandet av fler jobb och aktiva insatser mot arbetslösheten går före allt annat. Jobben ska sättas främst i hela den ekonomiska politiken. Vi socialdemokrater ska vidta de åtgärder som krävs för att bryta arbetslösheten och få fler människor i arbete. är ett av världens bästa länder att leva i. Svensk ekonomi är underliggande stark och har vi klarat oss jämförelsevis lindrigt undan krisen i . Många års investeringar och hushållning med statens finanser har lagt en stabil grund för att hantera såväl strukturomvandling som konjunktursvängningar. Men syns allt fler tecken på att är på väg åt fel håll. Oron för framtiden växer. Kommer jobben att räcka till? Kommer vi att klara en välfärd med hög kvalitet? Kommer vi att klara klimatutmaningen? Kommer också mina barn och barnbarn att kunna ha det bra? Antalet långtidsarbetslösa har nära nog tredubblats och ungdomsarbetslösheten är högre än i nästan alla jämförbara länder. Kunskapsresultaten i har fallit och antalet högskoleplatser har reducerats med 16 000 bara . position som kunskapsnation är hotad. En viktig anledning till de växande problemen är att inte investerar på det sätt som vi tidigare gjort. Detta är till stor del en följd av politiska prioriteringar. Sänkta skatter har fått gå först. Skatterna har sänkts med mer än . Regeringens skattesänkarpolitik har inte varit utan konsekvenser, på kort och på lång sikt. ser vi resultaten i form av sjunkande skolresultat och i att en hel ungdomsgeneration har svårt att ta klivet ut i vuxenlivet. kommer effekterna i form av försvagad konkurrenskraft och växande svårigheter att finansiera välfärden. står nu inför ett avgörande vägval. Regeringen har presenterat sin sista budget för den här mandatperioden. Den innehöll flera viktiga besked: För regeringen är det viktigaste att låna till skattesänkningar. De ofinansierade skattesänkningarna är 20 gånger större än investeringarna i skolan. Regeringens politik är inte förenlig med det finanspolitiska ramverket. Överskottsmålet nås inte. Vi socialdemokrater menar att det är dags att tänka om. Vi ska bo i ett land där man går till jobbet, tar ansvar och känner sig trygg. Där de unga får en jobbigare morgon, men ett rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. krävs fokus och samarbete för att svenska företag ska kunna växa och anställa. Då får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. Då kan vi investera och lösa de stora utmaningarna – klimathotet, den åldrande befolkningen och tillväxt i den globala konkurrensen. Det är dags för förändring. Våra prioriteringar är tydliga: Jobben först. Sedan skolan och vården. Mindre klasser och fungerande välfärd är viktigare än fler skattesänkningar. En aktiv näringspolitik genom strategisk samverkan tappar konkurrenskraft, vilket bekräftas av internationella jämförelser. Därför vill vi stärka innovationsklimat. Det är de skarpaste idéerna och de bästa drömmarna som gör oss rika. företagare ska vilja anställa fler. Frihandel och globalisering skapar stora möjligheter för och svenska företag. För att ska stå starkt i den internationella konkurrensen krävs ett väl utvecklat samarbete mellan politik, näringsliv, akademi och de fackliga organisationerna. Näringslivet är inget särintresse. Tillsammans ska vi undanröja hinder för expansion. För att underlätta för småföretag att våga ta steget och anställa måste hela samhället vara med och dela på riskerna. Därför vill vi att staten tar över ansvaret för den andra sjuklöneveckan. Vi vill också se till att företagare får tillgång till kapital och forskning, kortare betaltider och en ny företagarförmedling. Vi frigör till investeringar för innovationer genom att omdisponera det statliga riskkapitalet. Vi avsätter därutöver 2 miljarder – 500 miljoner – för att stärka konkurrenskraft genom Samverkansprogram. Syftet med dessa satsningar är att främja investeringar som väntas stärka svensk konkurrenskraft. Vi avskaffar också den andra sjuklöneveckan, investerar i exportfrämjande och banar väg för innovationsupphandling. Socialdemokraterna har ett besked till alla unga som söker arbete: Det finns ett politiskt alternativ som inte har glömt er. Vi vill öka stödet och skapa nya vägar så att alla kan ta sin gymnasieexamen. Men vi kommer att kräva att alla gör det – för så ser kraven ut på dagens arbetsmarknad. Vi ställer krav – men vi ger också ett tydligt löfte: Är du ung och arbetsför i ska du inte vara långtidsarbetslös – du ska i stället kunna arbeta eller studera. Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Ungefär 35 000 unga har varit arbetslösa eller mer. Antalet långtidsarbetslösa har nästan tredubblats vid makten. Arbetsmarknaden fungerar allt sämre. måste vi ta tag i dessa utmaningar. Ingen människa ska behöva möta samhällsproblemen ensam. Under den kommande mandatperioden, vid ett regeringsskifte, kommer vi att steg för steg införa en 90-dagarsgaranti för unga. föreslår vi ett första steg i införandet. Med bättre studievägledning, en förstärkt och förbättrad arbetsförmedling, fler möjligheter till utbildning, stöd till anställningar genom Yrkesintroduktionsavtal och ett brett engagemang från alla offentliga arbetsgivare är det fullt möjligt att sätta stopp för ungdomsarbetslösheten. Arbetslöshet är ett slöseri med människors kraft och lust. Just nu betalar dyrt för att sysselsätta långtidsarbetslösa med uppgifter som ingen efterfrågar på riktigt. Detta sker inom fas 3. ser vi stora behov av avlastning i välfärden. Det finns meningsfulla uppgifter i välfärden som behöver utföras men inte hinns med . Behovet av att höja boendekvaliteten är också stort i miljonprogrammets områden. Vi har bestämt oss. Att bekämpa arbetslösheten är det viktigaste för oss socialdemokrater, och ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Vi använder för att ta ett första steg i 90-dagarsgarantin. Ungdomar ska jobba eller studera – inte vara långtidsarbetslösa. Vi använder till att investera i extratjänster och att avskaffa fas 3. Vänd utvecklingen i skolan – höj kompetens Våra barns framtid ska inte vara ett experiment. Det är dags att ta ansvar för att varje barn får en bra skolgång. Regeringen väljer skattesänkningar framför investeringar i skolan. med en borgerlig regering har skolresultaten sjunkit. Vi socialdemokrater vill genomföra de investeringar som regeringen väljer bort. Forskningen visar att det är effektivt att göra tidiga investeringar i barns lärande. Varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan. Då måste stora klasser bli mindre. Mindre klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Det ger mer tid för lärarna med varje enskild elev och möjliggör att varje elev ges stöd i sin utveckling. Det krävs för att höja resultaten i skolan. Vårt besked är: Mindre klasser – mer kunskap. Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter skickliga och engagerade lärare som har bra förutsättningar att bedriva en god undervisning. Ökande kunskapsresultat i skolan kräver att många ambitiösa och engagerade studenter väljer att utbilda sig till lärare, samt att vi klarar att behålla de bästa lärarna i yrket. Då ska det också löna sig att utbilda sig till och arbeta som lärare. Regeringen väljer att kraftigt dra ned antalet högskoleplatser. Det riskerar framtida konkurrenskraft. För att förbättra matchningen på arbetsmarknaden, stärka den enskildes möjligheter till arbete och bryta passiviteten som riskerar att slå ut människor från arbetsmarknaden vill vi investera i fler platser på yrkeshögskola, högskola och universitet. Vi avsätter för att minska klasstorleken i förskoleklass och årskurs 1–3, och använder en lärarmiljard för att stärka och utveckla läraryrket. Vi investerar i sammantaget 16 000 nya platser på yrkeshögskola, högskola och universitet. I ett exportberoende land som med långa avstånd är väl fungerande transporter en förutsättning för jobb och välfärd. Dessutom byggs det alldeles för lite i . Det hämmar tillväxten och gör det svårare för människor att flytta till jobb, utbildning och att bilda familj. Bostadsbristen och den låga takten på nybyggnation gör det svårare för oss att nå vårt mål om lägst arbetslöshet i EU . ska visa ledarskap när vi möter klimatutmaningen och hoten mot vår miljö. För att hitta nya lösningar startar vi ett samverkansprogram för klimatinnovationer. Vi föreslår också ett miljömålsinvesteringsprogram för att ska nå miljömålen. Vi avsätter mer än för investeringar i infrastruktur och bostäder och för att ska nå miljömålen. Mer tid för vård Sjukvårdens kvalitet har steg för steg försämrats. har ett läkarupprop gått genom . Tusentals hårt arbetande läkare känner att de kan stå tysta. Vi behöver komma till rätta med vårdkrisen och återupprätta förtroendet för sjukvården. Studier kring hur tiden används i vården visar att läkare, sjuksköterskor och annan vårdpersonal tvingas ägna mycket tid åt annat än direkt patientarbete. För att sjukvården ska kunna fokusera på patienternas behov krävs bättre administrativa rutiner – men också mer resurser och mer personal. Sjukvårdspersonal och patienter rapporterar om en pressad arbetssituation och vårdmiljö, som riskerar att leda till brister i patientsäkerheten. Trycket och belastningen på många akutmottagningar, vårdavdelningar, ambulanssjukvård, primärvård och andra verksamheter är mycket högt. Vi behöver komma till rätta med vårdkrisen och återupprätta förtroendet för sjukvården. behövs en riktad satsning på vård till äldre och minskad administration så att läkare och sjuksköterskor får mer tid för patienterna. Vi avsätter för en bättre sjukvård med mer tid för vård. Jobb, skola och sjukvård går före stora skattesänkningar Vi finansierar våra förslag. Vi säger nej till regeringens ofinansierade inkomstskattesänkningar, som bryter mot det finanspolitiska ramverket. Att skuldsätta hela svenska folket för att sänka skatten för dem som tjänar bäst är fel prioritering. Vi säger nej till den ineffektiva nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga. I stället investerar vi i jobb och utbildning för ungdomar. Genom att säga nej till regeringens förslag har vi möjlighet investera i jobb och utbildning för unga – med 90-dagarsgarantin och en aktiv näringspolitik. Vi säger nej till den ineffektiva nedsättningen av momsen för restauranger. I stället investerar vi i bättre skola. Genom att säga nej till regeringens förslag har vi möjlighet att investera i mindre klasser, bättre villkor för lärare och högre kvalitet i skolan. Vi väljer att investera i våra barns skolgång, våra ungas jobb och våra äldres vård. Att avstå från ineffektiva skattesänkningar ger oss möjlighet att investera för framtiden – i fler jobb och bättre utbildning. står inför ett avgörande vägval. Vår hållning är tydlig: Jobb, skola och sjukvård går före stora skattesänkningar. Konjunkturen i vår omvärld tar fart. Den amerikanska ekonomin har vänt, utsikterna för ljusnar och växer enligt plan. Bostadspriserna och bostadsinvesteringarna stiger i . I utjämnas konkurrensförhållandena – och därmed läggs grunden för bättre tillväxt . Den ekonomiska situationen är fortsatt svag i några EU-länder – främst länderna i . Med en allt bättre utveckling i omvärlden stärks konjunkturläget i . Men de strukturella utmaningarna för svensk ekonomi består. Arbetslösheten är högre än i många jämförbara länder. Ungdomsarbetslösheten ligger kvar på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har nästan tredubblats . Det betyder att utanförskapet cementeras. är på väg åt fel håll. Prognosmakarna är eniga om att det kommer att ha dröjt innan arbetslösheten når ned till den nivå som regeringen tog över. Det är tio förlorade år på svensk arbetsmarknad. 400 000 människor är arbetslösa i . Det är högre än i många jämförbara länder. Flera länder – , , , , och – lyckas bättre än . Arbetslösheten i är betydligt högre än . har arbetslösheten sjunkit kraftigt i . Skolresultaten har sjunkit . Andelen elever som lämnar utan behörighet stiger. Andelen ungdomar som kan börja högskolan sjunker. Den viktigaste framtidsutmaningen för är att vända utvecklingen i skolan. Det är också angeläget att säkerställa en rimlig nivå på investeringarna i högre utbildning. som arbetslösheten är hög föreligger brist på rätt utbildad personal inom flera branscher och yrken. Den förda arbetsmarknadspolitiken är inte tillräckligt effektiv, och ger därför inte tillräckligt stöd till konjunkturuppgången. Regeringen har misslyckats med sitt löfte om att bryta arbetslösheten och utanförskapet. Den höga arbetslösheten i håller tillbaka den ekonomiska utvecklingen och gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att exempelvis anser att utrymmet för ofinansierade reformer är mycket begränsat. Figur 1: Arbetslöshet i och viktiga konkurrentländer Efter den svenska 1990-talskrisen lade Socialdemokraterna fast det finanspolitiska ramverket – med överskottsmålet, utgiftstaken, det kommunala balanskravet och den sammanhållna budgetprocessen. Det ramverket har tjänat väl. Ordning och reda i statens finanser är en av viktigaste konkurrensfördelar. för regeringen en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. Världsekonomin drar ur lågkonjunkturen Sedan finanskrisen –2009 har världsekonomin genomgått en utdragen lågkonjunktur. står det klart att konjunkturen i har vänt – och att börjar känna fast mark under fötterna. Några nedåtrisker återstår. Det är alltjämt osäkert vilka konsekvenser den väntade nedmonteringen av den mycket expansiva penningpolitiken i kommer att få. I råder alltjämt viss osäkerhet om tillståndet i banksystemet – framför allt i . En allt högre tillväxttakt på global nivå väntas likafullt . Figur 2: Tillväxt i omvärlden Källa: , Penningpolitisk uppföljning . Den amerikanska ekonomin har vänt I ser vi en stabil återhämtning. Investmentbanken krasch markerade början på finanskrisen. Kraschen härrörde främst från långvariga obalanser på den amerikanska bostadsmarknaden, i kombination med otillräckligt reglerade finansmarknader. hade långivningen blivit alltför lättvindig, och bidragit till en ohållbar prisutveckling. skapades komplexa finansiella instrument med begränsad insyn som gav långivarna möjlighet att dölja de risker som krediterna var förknippade med när de såldes vidare. När den amerikanska bostadsbubblan brast stramades kreditgivningen åt i hela ekonomin. och hushåll såg över sin skuldsättning, vilket resulterade i minskande efterfrågan, stigande arbetslöshet och en utdragen lågkonjunktur. har vi också sett en återhämtning på den amerikanska bostadsmarknaden. Priserna har vänt uppåt, och nybyggnationen har stigit. Från den amerikanska regeringens och sida har svaret på krisen varit en aktiv finans- och penningpolitik. Den amerikanska styrräntan sänktes kraftigt och har legat i spannet 0–0,sedan finanskrisens utbrott . har också använt sig av kvantitativa lättnader – köp av bostads- och statsobligationer – för att stimulera efterfrågan. Den federala budgeten har drivits med stora underskott. Dessa stimulanser har burit frukt. Figur 3: Amerikanska huspriser Säsongsjusterat husprisindex (= index 100) Figur 4: Arbetslöshet i Procent (säsongsrensat) Figur 5: Konkurrensförhållanden i euroområdet Förändring i enhetsarbetskostnader 2000–2008 resp. 2008–2012 Inför årsskiftet stod inför det så kallade budgetstupet – en okontrollerad åtstramning av finanspolitiken. Denna problematik avvärjdes. De åtstramningar som därefter har genomförts – underskottet väntas minska till av BNP 2013, från 2012 – har bidragit till att tillväxten är lägre än 2012, dock något högre än i . pågår återigen en diskussion i kongressen om lånetaket, som kan få okontrollerade konsekvenser. En sådan utveckling vore riskabel och olycklig. Den mycket expansiva penning- och finanspolitik som förts i är inte hållbar i längden. När återhämtningen tagit fart kommer den amerikanska regeringen att behöva minska de stora underskotten i statsbudgeten och betala av på statsskulden. På samma sätt kommer att behöva höja styrräntan till mer normala nivåer. Detta kommer att verka återhållande på den amerikanska tillväxten . signalerade att de kvantitativa lättnaderna kommer att fasas ut. Dessa signaler bidrog till en snabb uppgång i obligationsräntorna och viss oro på de finansiella marknaderna. De långa räntorna låg emellertid kvar på jämförelsevis låga nivåer, vilket antyder att utfasningen kommer att kunna äga rum utan att äventyra den tilltagande tillväxten. har tonat ned behovet av åtgärder i närtid. Utfasningen av de kvantitativa lättnaderna utgör dock en risk för utvecklingen framgent. Det mest centrala för vårt lands ekonomiska utveckling är situationen i vårt närområde – och euroområdet. På EU-nivån har flera överenskommelser ingåtts i syfte att lägga grunden för förstärkt hållbarhet i medlemsländernas offentliga finanser. Figur 6: Bytesbalans1 Bytesbalans resp. 2012 (procent av BNP) En av de grundläggande orsakerna till den ekonomiska krisen i euroområdet är att konkurrensförhållandena inom valutaområdet utvecklades på ett ohållbart sätt efter att den gemensamma valutan skapades. som enhetsarbetskostnaderna i var konstanta –2008, så ökade de kraftigt i och . Därmed urholkades konkurrenskraften i valutaområdets södra delar samt . Allt svagare konkurrenskraft bidrog till att krisländerna exporterade allt mindre – och importerade allt mer. Således försvagades bytesbalansen i och .