· H2C120141008pd · 2014-10-08 09:00:54 — När det gäller de sjuka och de arbetslösa tycker ni att det är rätt att de ska betala mer i skatt än de som arbetar, trots att vi vet att de som är sjuka och arbetslösa har mycket låga inkomster. Tror du, , att någon blir frisk av att också vara fattig? Är det så? Varför ska den som är sjuk och den som är arbetslös betala mer i skatt än den som har turen att vara frisk och kunna arbeta? Ni är också för stupstocken i sjukförsäkringen. Ni vill inte att en sjuk människa ska få stöd av samhället med sjukpenning efter ett visst datum, även om den människan är sjuk. Tror ni att en sjuk människa blir frisk av att också känna oron över att den ekonomiska mattan kan ryckas i väg under fötterna? är vi där igen. står här med sin klasskampsretorik och beskyller oss för att egentligen ha genomfört den politik som regeringen har drivit, trots att vi inte har ingått i regeringen och trots att våra röster här i kammaren när det gäller regeringens budget och den ekonomiska politiken har haft ganska begränsad betydelse eftersom budgetreglerna ser ut som de gör. Det kommer att bli varse här när han tillsammans med , och kommer att kunna genomföra mycket av klassisk vänsterpolitik med höjda skatter, bland annat höjda skatter för människor på landsbygd och höjda inkomstskatter. Jag vet inte hur man avser att fokusera också på återinförande av arvsskatt, vilket vill, eller återinförande av förmögenhetsskatt och återinförande av gåvoskatt. Detta är en ansvarslös ekonomisk politik. Vi har intagit en mittenposition i skattepolitiken. Så sent som styrde vi, tillsammans med bland andra , skattepolitiken i en mittenriktning. Vi har gått med på att fortsätta sänka skatten för dem som har normala inkomster - för vanliga människor i det här landet. Men vi, tillsammans med och den övriga oppositionen, stoppade då regeringens förslag att höja brytpunkten för statlig skatt. Det var det som vi gjorde tillsammans. står här och beskyller mig för att ha sänkt skatten för dem som tjänar mest. Men det är inte sant. Har glömt hur vi gemensamt påverkade skattepolitiken så sent som ? Det är möjligt att konsten att svara utan att ge svar är typisk för politiken. Men jag tycker att det är en av politikens tristare sidor. Jag beskyller inte dig för någonting, . Jag konstaterar att du har skapat skatteklyftan mellan pensionärer och löntagare, alltså den som du sedan angriper. Jag konstaterar att det är på grund av dig som människor skickas ut ur sjukförsäkringen. Du har ansvaret. Ni har röstat så i . Du ser till att sjuka inte får sjukpenning. Och jag konstaterar att du vill att den som är sjuk eller arbetslös och ofta har låga inkomster ska ha högre skatter än den som är löntagare. Stå för din politik, ! Du har varit stödhjul åt en borgerlig regering , och du verkar vilja fortsätta som stödhjul åt de borgerliga. Stå för politiken, ! är vi tillbaka vid pensionärsskatten. Jag vet inte för vilken gång i ordningen som står här och säger att det är mitt fel att vi har en straffbeskattning av pensionärer. Men hur många chanser har inte och den övriga vänstersidan haft i den här kammaren att göra någonting åt detta faktum? Hur många inviter har vi inte gett och den övriga rödgröna delen av denna kammare att göra någonting åt skatteklyftan mellan lön och pension? Man har haft massor av tillfällen, men man har inte velat därför att man tycker att vi tycker så fel i till exempel invandringspolitiken att det överskuggar allting. Bara för att man inte håller med oss om vår invandringspolitik är man beredd att fortsätta låta pensionärer betala mer skatt än de som arbetar. Det är , hans vänsterparti och den övriga vänstersidan som inte har tagit sitt ansvar när de har haft chansen att göra någonting åt den orättfärdiga skatteklyftan mellan lön och pension. Jag tänkte komma till det som jag resonerade med om tidigare, nämligen de åtgärder som , och planerar mot enskilda aktörer på välfärdsområdet. kunde man i medierna höra säga: Det finns nog delar i dessa förslag som är kloka och som vi sverigedemokrater kan tänka oss att stödja, och det finns andra delar som vi kanske inte gillar. Jag skulle vilja be att redogöra lite grann för syn. Gillar ni att lagen om valfrihetssystem ska avskaffas? Gillar att kommun- och landstingspolitiker ska ges vetorätt när någon vill starta en ny skola eller en vårdcentral? Är det sverigedemokratisk politik att patienters rätt att välja ska kringskäras? Är det önskan att det ska ställas detaljerade krav på hur verksamheterna ska bedrivas för att försvåra för alternativa utförare? Vad är det, närmare bestämt, i den av , och undertecknade överenskommelsen som tycker är särskilt bra, eller möjligen dåligt? Detta är en fråga som har debatterats mycket flitigt under inte minst och under den gångna mandatperioden. När svenska folket tillfrågas är det alldeles uppenbart att det finns en mycket stark opinion för att göra någonting åt övervinster i välfärden, att göra någonting åt de kvalitetsbrister som finns också i de privata alternativen, att göra någonting åt att man minskar bemanningen för att göra större vinster, att göra någonting åt det faktum att man gör stora vinster och väljer att flytta pengarna kanske till ett annat land och inte skatta för dem och definitivt inte skatta för dem i och så vidare. Det är klart att man måste lyssna på detta och ta det till sig när det finns en så tydlig opinion för att göra någonting åt detta. Jag vet inte i vilken utsträckning som den tidigare borgerliga regeringen har lyssnat på detta. Man har någonstans under galgen sagt att man förstår att det finns ett problem här och att man förstår att kvalitetskraven måste höjas och så vidare. Men man har egentligen inte gjort särskilt mycket åt situationen i regeringen. finns det faktiskt en möjlighet att göra det, mycket tack vare att man från vänsterhåll starkt driver på den nya regeringen för att göra någonting, göra en översyn av vinster i välfärden, kanske göra någonting åt övervinsterna och göra någonting åt de problem som finns med att det flyttas välfärdspengar ut ur landet och göra någonting åt att det behövs högre kvalitet generellt i välfärden och att bemanningskrav och liknande behöver ses över. Den chansen är jag beredd att ta. Sedan vet naturligtvis varken jag eller vilken konkret politik som denna uppgörelse faktiskt utmynnar i. Det vet vi egentligen först . Men jag tycker att jag, utifrån min ingång i detta, som kraftigt vill begränsa övervinster i välfärden också har ett ansvar att meddela det, gärna innan denna utredning påbörjas, så att man med tanke på det majoritetsläge som vi har i känner till partiernas olika ingångar i denna diskussion. När man frågar svenska folket brukar man få beskedet: Nej, vi gillar inte det här med vinster. Ännu fler säger: Vi vill ha valfrihet. Och de flesta säger: Vi vill ha hög kvalitet. När man väger samman detta är det klokt att ta just kvalitet som utgångspunkt. Om en verksamhet fungerar och ger bra resultat ska den naturligtvis få erbjuda sina tjänster. Om verksamheten inte fungerar - vare sig den är privat eller offentlig - ja, då ska man vidta åtgärder och ytterst stänga ned de verksamheter som inte förmår att leverera. Men det vänstersidan nu gör - och som uppenbarligen också känner en längtan efter - är att stänga ned fullt fungerande verksamheter som människor gillar när det gäller skolor, vårdcentraler eller hemtjänstutförande. Varför inte säga att det enbart är kvalitet som ska vara utgångspunkten i stället för att gå in för att avskaffa de lagar som medger valfrihet? Kvalitet är givetvis en utgångspunkt, och jag har också den utgångspunkten. Det tror jag att de allra flesta kan dela. Men det finns ju också andra utgångspunkter för välfärden. Likvärdighet och långsiktighet är andra utgångspunkter. Man kan inte bara ha en ingång utan man måste ha flera ingångar. Ja, jag tycker att kvalitetskraven ska höjas, och det tror jag att de flesta partier är överens om. När det gäller långsiktighet, var finns mervärdet i att ha kortsiktiga vinstintressen i välfärden? Uppenbarligen finns det en borgerlig sida här i kammaren som tycker att det är bra, och sedan har vi en annan sida som inte tycker det. Vi tycker inte heller att det är bra, och då måste man kunna ha den ingången i den här debatten. Man måste kunna göra något åt kortsiktiga vinstintressen, höja kvaliteten och se till att det blir en likvärdig välfärd över hela landet. Jag har mer än en ingång i den här diskussionen. Det tycker jag att även ska överväga att ha. Ledamöter av riksdag! har röstat fram en ny inriktning för och en ny regering - en regering som tydligt pekar på att kan bättre. Vi är alla väldigt stolta över vårt land och möjligheterna här i , men vi är också många som ser att dessa möjligheter kan utnyttjas så mycket bättre. Vi i måste bli bättre på att se varje barn i skolan, att ge alla unga en verklig chans till jobb, till utbildning och till bostad. Vi måste bli ännu bättre på att bygga fred och bekämpa fattigdom i omvärlden. Vi måste bli bättre på att bygga ett samhälle som gör att våra barn och barnbarn skyddas mot miljöförstöring och klimatkatastrofer. Den regering som och Socialdemokraterna har bildat vill ta sig an samhällsutmaningarna, och efter ett fåtal dagars möjlighet att bekanta mig med de nya ministrarna kan jag intyga att det sjuder av engagemang och arbetslust. Vi tror alla starkt på politikens möjligheter att verka i samhällets tjänst så att gemensamma mål kan uppnås. I en sandlåda finns det ofta många olika och många enskilda projekt. Så här efter valrörelsen kan man fortfarande ha kvar lite av den känslan. Men vi vet också att ska man bygga det riktigt stora snygga sandslottet, då krävs det att det är några som kliver fram och tar ansvar och som får med sig andra. Så här efter valet är det tid att bygga . Det är tid att ta ansvar och att genomföra framtidsreformer. Klimathotet är vår generations största utmaning. Tiden för misslyckanden och ursäkter är förbi. Klimatförändringarna har redan ökat i världen till ett av de största säkerhetshoten. Vi måste börja minska utsläppen och vända trenderna. Det internationella klimattoppmötet i kommer att vara oerhört viktigt för att få beslut på plats, för att få ett avtal som klargör hur man under våra barns och barnbarns livstid ska möta vår tids största hot om temperaturökningar på över två grader. Ska detta hot hindras måste och EU vara pådrivande för att ett sådant avtal kommer på plats, och det avtalet behöver träda i kraft . Det betyder, herr talman, att besluten ska fattas nu . För att skapa en robust klimatpolitik också i är det en förutsättning att vi ska kunna driva på internationellt. Vi måste också lämna åren av siffertricksande och otydligt klimatansvar bakom oss. Vi måste kräva ett tydligare ramverk för klimatpolitiken som säkerställer att minskar utsläppen i den takt som behövs för en globalt hållbar utveckling. Det betyder i princip nollutsläpp . Det krävs ett antal delmål på vägen om detta ska kunna realiseras. Det krävs mål för olika sektorer så att samhällsplaneringen kan fungera och ge förutsättningar för att bidra till utsläppsminskningen. Regeringen vill därför samverka brett kring detta ramverk, och jag kommer att bjuda in partier för att öppet diskutera målstruktur och ramverk med avstamp från utredningen 2050 som den förra regeringen tillsatte. Klimatfrågorna är inte och får inte bli en höger-vänster-fråga i den här kammaren. Klimatfrågan är vår gemensamma framtidsfråga, ingenting annat. Klimatomställningen är en utmaning, men som så ofta med utvecklings- och förnyelseprocesser finns det också stora möjligheter. Det är regeringens helgjutna ståndpunkt att en framåtsyftande miljöpolitik inte bara löser miljöproblem, utan det skapar även nya möjligheter för hållbara jobb och en god ekonomisk utveckling. I stället för skattesänkningar ska därför investeringar i klimatomställning öka. Samhällets alla aktörer ska koordineras så att alla ansträngningar för att stoppa miljöförstöring och hushålla med naturresurser kan maximeras i vårt land. Vi ser hur ett stort och känt företag i som ABB sålde överföringssystem till . Jämfört med att skulle ha använt kolkraft sparar detta klimatutsläpp - över hälften av de svenska årliga utsläppen. Alfa är världsledande inom värmeöverföring, värmepumpar, vattenrening. Andra företag är bland annat , eGain, Cortus. På denna lista finns både små och stora företag som bidrar till klimatsmarta lösningar och som kan bygga både och världen starka i detta hänseende. De har också bidragit till viktiga och hållbara jobb. Jag och regeringen vill att den här listan ska kunna bli längre. Det åstadkommer vi genom att ha en helhjärtad politik som underlättar för omställning och innovation. Klimathotet gör det helt nödvändigt med utveckling och förnyelse. Världens länder måste lämna den väg där man investerar i det som är ohållbart. I stället måste man börja investera i det som gör vår planet mer hållbar. ska vara en självklar föregångare i detta arbete. På många orter i råder det en stor bostadsbrist. Det är särskilt studenter och unga hushåll med mindre ekonomiska ramar som har oerhört svårt att finna en bostad. De söker lägenheter att hyra, men det finns sällan ett tillräckligt stort utbud. Det har varit av olika typer av insatser som sedan lämnats åt sitt öde av en annan politik. Det är stora grupper som drabbas av bostadsbristen. Vi kan konstatera att det inte har fungerat med den bostadspolitik som drevs under alliansåren. Byggbolagen har kunnat koncentrera sitt byggande på hus och bostadsrätter för relativt köpstarka grupper. Den nya regeringen är tydlig med att det också krävs en nationell bostadspolitik. Vi avser att stimulera byggandet av små energieffektiva hyreslägenheter och studentlägenheter, att stärka kreditgivningen vid nybyggnation och att utse en statlig förhandlingshen som ska samordna kontakter med kommuner som kan bygga bostäder på citynära flygplatser. Dessa frågor är centrala för att man ska få fler bostäder åt unga och växande, hållbara städer. är och ska förbli ett öppet land, ett land som välkomnar människor oavsett om de kommit hit på besök, för arbete, för kärlek eller om de flytt undan förtryck och tortyr. Tack vare att är ett öppet land knyts omvärlden allt närmare oss. Många har familj. Många i vårt samhälle har familj och vänner i , , , , , , eller . När kriget rasar, när barn dödas, när människor tvingas fly för sina liv, när svälten slår ut livsmedelsproduktionen eller när ebolan sprids drabbar det också vårt samhälle. Vi är inkluderade i den globala förändringsprocess som sker, och det innebär att vi också kan engagera oss alltmer, precis som statsminister sade tidigare. Det är lätt att man som människa känner sig maktlös, men landet är allt annat än maktlöst. I landet kan och bör vi verka mycket starkt. Det är länder som gemensamt kan bygga säkerhet och utveckling internationellt. roll på den globala arenan måste vara tydlig. måste högljutt stå upp för medmänsklighet, långsiktigt utvecklingssamarbete, sunda handelsrelationer och för att folkrätten ska stärkas så att brott mot barn och andra civila kan straffas. Den humanitära hjälpen från måste vara effektiv och stark. Sjuka måste få vård, barn en trygg säng och familjer möjlighet att kontakta anhöriga. För är det viktigt att i den nya regeringen verka för öppenhet och humanism, att migrationspolitiska överenskommelser hedras brett mellan partierna i kammaren, att nya reformer genomförs utan att vara beroende av stöd från ett parti som och att inom EU verkar för fler lagliga vägar för flyktingar att söka asyl. Vi vägrar att sitta och se på när fler båtar med flyktingar sjunker i . Den nya regeringen är beredd att möta vårt samhälles utmaningar. Vi ser att kan bättre. Barn och unga måste få de bästa förutsättningarna, och våra barnbarn förtjänar att ärva en jord där de kan leva ett gott liv. Den uppgiften kräver samarbete i denna kammare liksom internationellt. Låt oss tillsammans ta ett klimatansvar, och låt oss tillsammans finna möjligheter som skapar jobb och utveckling! kom i slutet av sitt anförande in på invandringspolitiken och den extrema invandringspolitik som inte minst företräder. Det är intressant att se att även den nya regeringen kommer att, som uttrycker det, hedra, det vill säga ansluta sig till, den migrationsuppgörelse som tidigare haft med den borgerliga regeringen. Det kommer naturligtvis att få stora konsekvenser. Det handlar dock inte bara om det, utan i regeringsförklaringen ser man tydligt vilket inflytande har haft och kommer att ha över den nya regeringen vad gäller migrationspolitiken. Där finns formuleringar om ytterligare liberalisering av en redan extrem invandringspolitik, mest extrema invandringspolitik. Då är det intressant att höra - och det blir en fråga till - hur har tagit höjd för detta, alltså hur det ska finansieras. Att man påverkar regeringen så starkt i en riktning för ytterligare invandring, för ännu större invandring än vi har , får rimligen konsekvenser i form av att det kostar mycket pengar. Kommer att verka för att det ska finansieras på något sätt? Finns det över huvud taget i värld något tak för hur stor invandringen kan vara, eller är det andra saker som styr? Det vore intressant att få veta. Jag fick inget svar, herr talman, när jag tidigare frågade vilken plan man har för att ta ansvar för landet. Jag tänkte därför att jag i all korthet nu försöker få svar genom att ställa samma fråga till den nya vice statsministern. Vilken plan har man? Vi har hört utspel om skattepolitiken, vi har hört utspel om gymnasiet, vi har hört utspel om välfärden, om traineejobb i välfärden, och inte minst har vi hört utspel om energipolitiken. Det är saker som att döma av de valmanifest som presenterades för sedan inte har majoritet i riksdag. Vilken är regeringens plan för att ta ansvar för landet? Det är ingen nyhet för kammaren att största problem med att hedrar mänskliga rättigheter är att det är förknippat med kostnader. Men vi vet att när beräknar dessa kostnader gör de det utifrån måttstocken i sitt valmanifest, att de kan finansiera alla sina löften inom välfärdsområdet och inom alla andra områden där de tänker att de ska dra till sig väljare. Men att det skulle vara en budget som går ihop är det väl inte många ekonomer som sett en realism i. När man talar om mänskliga rättigheter och migration som enbart en kostnad hamnar man lätt i ett läge där pengarna blir väldigt konstigt värdesatta. Vi vet alla att det medför kostnader genom att vi har svenskundervisning och etableringsstöd till personer som kommer till . är det dock fråga om kortare utbildningar än de som vi satsar på barn som växer upp i ; de får en hel skolgång som omfattar . Det innebär ganska stora kostnader. Det ska väl rimligtvis jämföras med att det till vårt land kommer människor som redan har en basutbildning och som sedan får en tilläggsutbildning för att kunna fungera bra på den svenska arbetsmarknaden. vänder sig mot att man diskuterar mänskliga rättigheter i termer av kostnader. Det skulle vara oerhört komplicerat om vi i de internationella förhandlingarna, när vi ser att det behöver tas ett globalt ansvar, skulle beräkna exakt vad det innebär för kostnader för . Motfrågan blir därför, , vad det kostar om vi inte har migration och öppenhet globalt. Vad skulle det ha kostat om de småländska bönderna inte hade kunnat emigrera till ? Jo, det hade kostat svält och umbäranden. Det vore ett högt pris att betala att strypa migrationen, människors rätt och möjlighet att söka sig undan förtryck och tortyr. Jag tycker att det vore en omänsklig politik. Jag var ganska orolig på valnatten när jag noterade att vi sannolikt kommer att ha ett miljöparti i den nya regeringen. Jag måste säga att jag blir ännu mer orolig nu när jag hör resonera om kostnader och synen på pengar. Förstår att man nu sitter i regeringen? Förstår att offentlig verksamhet är förenat med kostnader? Förstår att de verksamheterna också måste finansieras? Jag kan förstå att man när man befinner sig i opposition, som har gjort egentligen under hela sin existens, kan lägga ut texten om det mer drömska som ger uttryck för, att mänskliga rättigheter inte får kosta pengar och så vidare. Men det håller inte, herr talman, när man sitter i regeringen. Då måste man kunna ta ansvar för den politik man bedriver, och jag konstaterar att inte är beredd att göra det. Det är lite märkligt att kritisera ett budgetarbete där har lagt en oerhört balanserad budget i de oppositionsförslag vi lagt fram i och därmed förberett oss väl för att också kunna ta ansvar i regeringen, något som jag noterar att fortfarande, som tur är, nog är ganska långt ifrån. Ska man ta ansvar för en politisk utveckling måste man se vad som blir konsekvenserna av handlandet. Konsekvenserna av att föra en sverigedemokratisk politik skulle för bli ganska omfattande inte bara på det ekonomiska området - kanske allra minst på det ekonomiska området - utan också mycket på det område som handlar om framtidsutveckling och framtidsmöjligheter för . Det finns många ekonomiska underlag och samhällskalkyler som visar hur det slutna samhället, det stängda samhället, det rädda samhället är ett samhälle som går bakåt i stället för att öppna sig för framtiden. Jag hoppas att vi till nästa val lyckas övertyga fler väljare om att framtiden är vägen som öppnar upp , inte tvärtom. ska inom en generation ha förnybar energi. Den målsättningen har haft länge, och vi har tillsammans i Alliansen banat vägen för det förnybara. Vi har tiodubblat vindkraften, bioenergin har gått om olja som största energikälla och vi har minskat våra klimatutsläpp kraftigt. är ett klimatföredöme i världen. Trots det har hävdat att varit förlorade för miljön. Vi har granskat hur miljöpartister faktiskt agerat runt om i landet när det kommit till investeringar i det förnybara, och det är slående hur miljöklockan verkar ha stannat i flera av de kommuner där haft inflytande. Låt mig ta ett konkret exempel. I kommun i stoppade miljöpartisterna det som skulle kunna bli en av största vindkraftsetableringar, en park som skulle kunna försörja hela med grön och förnybar energi, en park som motsvarar O1:an, reaktor 1 i . Denna park stoppade miljöpartister lokalt. Vi vet att Romson är emot både kolkraft och kärnkraft. Det kan jag också skriva under på. Men ni är även emot vattenkraft och vindkraft, . Det föranleder frågan: Vad är miljöpartisterna för? Hur ska ni kunna nå ert mål om förnybart om ni i praktiken är emot det förnybara? Man bygger inte vindkraftsparker på tak; de byggs lokalt. Men när ni har chansen lokalt stoppar ni stora investeringar i förnybart. Se inte så förvånad ut, ! Det är miljöpartister som gör just detta lokalt. Hur ska vi kunna lita på miljöpartister? Ni säger en sak nationellt, men så fort ni har makten och får chansen stoppar ni det förnybara och vindkraften. Jag ska börja med att korrigera när det gäller citatet för miljön. Det var rubriken på sammanfattande rapport om hur Alliansen hanterat miljöpolitiken. Det var inte någonting som självt analyserade. Jag är glad att är en stark aktör för mer av förnybar energi, vilket vi har sagt i otaliga debatter här i kammaren. Det vi har varit förvånade över är att har suttit i alliansregeringen och lagt sig vinn om en överenskommelse om att göra oss mindre beroende av kärnkraft, men har motverkat varje steg som verkligen skulle ta oss åt det hållet. När elöverskottet växer i , bland annat tack vare att vi äntligen har fått i gång utbyggnaden av vindkraft på land, vill man fortfarande slå vakt om att kärnkraftverken absolut inte får stängas, för det vore fruktansvärt. Man har sett till att underfinansiera avfallsfonden, så att det fortfarande går att lägga skattebetalarnas pengar på det avfall som kärnkraftsägarna bör betala för. Det finns flera andra sådana exempel.