· H2C120141112al3 · 2014-11-12 13:38:08 — Vi var under tid inte bortskämda med något större engagemang i förskolefrågorna, och det är också glädjande att borgerligheten nu ansluter sig till det långa utvecklingsarbete som Socialdemokraterna har bedrivit när det gäller förskolan. Det tog sin utgångspunkt i , som följdes av kraftig utbyggnad, allmän förskola, rätt för arbetslösa, föräldralediga och sjukskrivna, en maxtaxereform och stimulans för mer nattis. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Jag har två frågor. Finns det ytterligare utvecklingsfrågor som Alliansen eller kanske, i det här fallet, driver? Ska förskolechefer få heta rektorer? Förskolan är ju en viktig del av utbildningssystemet. Med det resonemang som finns om förskolans stora betydelse undrar jag: Varför ska förskoleklass som egen skolform ersättas av skola? Behövs inte den mjuka övergången? Jag tycker att det är väldigt spännande att få , som tidigare förskoleminister, som ordförande för utskottet. Det ska bli roligt att se hur det sätter sin prägel på utskottets arbete, då framför allt inte jag har något emot att vi ytterligare lyfter fram förskolan. Det är klart att det finns oerhört mycket utveckling att göra när det gäller förskolearbetet. Det finns ingenting med att förskoleklassen ska vara obligatorisk som gör att det inte kan bli en mjuk övergång. Vi ska naturligtvis använda oss av fördelarna med förskolan in i . Jag gav tidigare vår minister samma svar. En obligatorisk skola gör att man omfattas av skollagen och den rätt till stöd som man får genom den. Man kan inte ha ståndpunkten att förskoleklassen ska vara en egen skolform, med det som det innebär av en mjukare övergång, och säga att det är första steget på den obligatoriska skolgången och att man omfattas av skollagen. Det fanns en debatt som handlade om att barn skulle börja skolan tidigare. Föräldrar satt och funderade om barnen skulle börja när de var fem, sex eller . Den flexibla skolstarten har försvunnit i debatten, för man är väldigt nöjd med övergångslösningen. Den hoppas jag att vi utvärderar och resonerar vidare om. Men ska det vara en egen skolform, eller ska det bli skola redan när barnen är ? är faktiskt ett av de länder i världen där man börjar i skolan sent. Vi ser att i övriga världen startar man så tidigt som till och med . Det är nu inte det jag förespråkar. Men att starta skolan skulle fortfarande innebära att vi snarare finns i något slags mellansteg. Jag tror att det är oerhört viktigt att man, för att få ett tydligt kunskapsfokus, startar . Vi startar en tioårig skola, helt enkelt. Även jag tycker att det är bra att förskolefrågorna lyfts upp, och det är viktigt att vi försöker satsa mer på förskolan. Det är viktigt för barnen att få en bra start i livet. Men vad jag vänder mig mot är den släng som rätt vad det var kom ur mun om att pengarna inte skulle räcka med samarbetsregeringens budget. Var får du det ifrån, ? Det är ändå ni som har försatt oss i den här situationen. Det är ni som har satsat 20 gånger mer på skattesänkningar än på skolan. Det är ni som har försatt oss i ett gigantiskt budgetunderskott. Vi lämnade ifrån oss ett gigantiskt överskott. Jag undrar: Var fick du den slängen ifrån? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Det är märkligt att när man börjar diskutera de ekonomiska frågorna verkar det bara vara och riksdagsledamöterna från Socialdemokraterna, som inte har uppfattat vad övriga världen har uppfattat, nämligen att ekonomi är en av absolut starkaste. är det enda land som har minskat sin statsskuld. Då är det lite spännande att försöka förstå hur kan påstå att det inte är på det viset att vi har stärkt våra resurser under de år som har varit . Jag förstår inte infallsvinkeln. Har vi rätt siffror med oss? Har du, , klart för dig att vi hade 65 miljarder plus? lämnar ni ifrån er 85 miljarder minus. Hur kan du då påstå att det är väldigt bra? Jag tycker att det är väldigt illa att ni har försatt oss i den här situationen och att ni har satsat 20 gånger mer på skattesänkningar än på skolan. Vi har en budget i balans, och vi tänker inte försätta svensk ekonomi i någon dålig dager. Jag har uppfattat att den här debatten inte i första hand handlar om ekonomi utan att vi ska prata om utbildning. Därför har vi hamnat i något av ett sidospår. Men faktum är att den sänkta skatten på arbete - det vet både och övriga i det här rummet - ledde till att vi fick mer pengar till välfärd. Det var välfärdspengar som vi kunde satsa på ökade investeringar i bland annat vård, omsorg och, det vi nu skulle diskutera, skola. De som känner mig vet att absolut inte räcker för mig. har jag åtminstone på mig att få fram mitt budskap lite bättre. Jag kommer att återkomma till den fråga som herr statsråd , som tankeläsare, försökte gissa sig till. Men tänkte jag berätta lite historier för er som sitter här. har vi suttit och lyssnat en hel dag. Det kan vara skönt att få tänka på någonting annat. De historierna handlar om min utbildning. Min klassföreståndare, , som hade mig från årskurs 6 till årskurs 9, var väldigt tydlig när han började med oss elever. Han lät oss skriva kontrakt. vi kom till skolan skrev vi kontrakt med honom om hur vi skulle uppföra oss, hur vi skulle vara och vad som gällde. När vi sedan inte skötte oss - även var åtalad - visade det sig att vi fick sätta oss med honom och läsa högt ur det kontrakt som vi hade skrivit tillsammans inför alla andra. Det gjorde man bara en gång. Sedan räckte det att läraren sträckte sig efter pärmen. Då var man knäpptyst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Han var väldigt tydlig. Han kunde svara på alla frågor man ställde i alla möjliga olika ämnen inom SO. Han var mycket erfaren. Vi var den sista klassen som han gick ut med. Det fanns en annan lärare, en matematik- och NO-lärare, som var exakt som . Han var kunnig, erfaren, duktig och kunde svara på alla frågor. En gång när vi hade en mattelektion sade jag: Det här förstår jag inte. Jag får inte ihop den här formeln. Då fyllde han hela tavlan med liknande formler och skrev: Vilket skulle bevisas. Jag insåg då att det var en väldigt kompetent person. Vad är gemensamt för de två lärarna? Jo, det är en enda sak. Den återkommer jag till senare, för det var många saker som gjorde att de hade den saken gemensamt. Det var att de var kunniga, sakliga, elevnära, erfarna, trygga och långplanerande. De orkade helt enkelt vara bra lärare. Jag återvänder till det. De orkade helt enkelt vara bra lärare. Det är det som mina kolleger inte har tid till. De orkar inte vara bra lärare. Utbildningen är säkert lika bra som . Vi har säkert personer som brinner lika mycket som . Men de orkar inte vara bra lärare. Det är så mycket annat. De ska vara vaktmästare, socialservice, matvakt, bussvakt, rastvakt, kurator, studievägledare, skolsyster och så vidare. Det är massvis med saker som har lagts på läraryrket som inte fanns tidigare. Arbetsmiljön är det absolut viktigaste - jag frågar mina kolleger när jag träffar dem. De återkommer till det varenda gång. Pengar i all ära - jag tror inte att någon av mina lärarkolleger tackar nej till lite högre lön - men om vi inte förändrar arbetsmiljön hjälper det inte. Mig veterligen är det 69 000 lärare som inte går till jobbet som lärare utan som någonting annat. Vi har mist otroligt många kunniga människor som gått till andra yrken. I politik lägger vi pengar och tid för att ge möjlighet för lärarna att faktiskt vara det som de vill vara. Vi ser till att vaktmästare, skolkurator och skolsyster återinförs på skolorna. Man ska inte som lärare skruva i glödlampor eller ta alla de jobbiga samtalen. Det ska finnas personal som är kompetent att ta hand om de frågorna. Barn som mår bra orkar prestera i skolan. Jag vet av erfarenhet hur mycket tidiga satsningar kan göra. Jag har varit lärare för att kunna se en satsning i tidig ålder. Där tycker jag att den nuvarande regeringen är helt rätt ute. Här har man tänkt till ordentligt. Upp till årskurs 6 som barn har man lärt sig av vad man ska lära sig i livet. Att då lägga resurserna i årskurs 9 som vi av hävd gör i skolan är helt felaktigt. Ställer sig bakom detta? Tack för ett intressant anförande! Kringpersonal i skolan är otroligt viktigt. Att se lärarna som de professionella yrkesutövare de är är helt grundläggande. Jag tror att det är väldigt viktigt att man grundar sin politik på att göra utvärderingar, titta på utvärderingarna och analysera dem och kanske gå vidare. Det är viktigt att man har ett forskningsstöd i det arbete man bedriver i den mån det finns ett sådant. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning I skenet av detta skulle jag vilja fråga hur tänker om betyg i årskurs 4. För mig är det en ganska grundläggande fråga. Att kunna distansera sig från ett betyg och förstå att det är en kunskap som värderas och inte jag som människa har med mognad och ålder att göra, inte sant? Jag är ganska övertygad om att vi inte pratar om nio- eller tioåringar då, utan vi är nog ganska nära den gränsen när vi har betyg i årskurs 6. Tack för frågan, ! Jag tillhör ju den generation som hade betyg från årskurs 2. Det skadade inte mig avsevärt. För att återvända till din frågeställning ska vi självklart ha betyg, men då måste vi i så fall ta bort omdömena. Vi får inte extrabelasta mina lärarkolleger mer än vad vi gör . Ett betyg kan ge barnen och familjen en tydligare gräns för vad man uppfyller för mål eller inte. Det ger också en möjlighet att ta bort den glidande skala som många av mina kolleger lätt kan utsättas för när de har ett jobbigt personligt samtal med en elev eller en förälder. Ett betyg är ett betyg - det är mycket tydligare. Omdömena har det varit en glidande gräns på, och därför stöder vi detta. Att det inte skadade just en själv tror jag kan vara en ganska vansklig linje att leva efter om vi skulle tillämpa den i olika sammanhang. Jag vill ändå fråga om vi inte ska göra utvärderingar av det arbete som bedrivs, och i det fallet menar jag utvärdering av vad betyg i årskurs 6 fått för konsekvenser, hur bra det blev och så vidare. Forskningsstöd saknas i ganska stor utsträckning för betyg i årskurs 4, och mitt resonemang om att det faktiskt handlar om mognad när man förstår ett betygs relation till en själv som människa och ett ämne hoppas jag och tror att med sin bakgrund har stor förståelse för. Tack, , för att du upprepar din fråga. Jag talar självklart inte bara i min egen sak, utan jag talar för alla dem som är födda som hade tidiga betyg. På så sätt anser jag att vi redan har gjort den bakgrundsforskning som behövs. Vi har ju haft ett sådant system, och det är vi som driver och lever i samhället . Jag blir lite fundersam när pratar om arbetsmiljö och vikten av det. Som tidigare arbetsmiljölärare funderar jag lite grann på hur SD har tänkt kring sin politik. Man har röstat ja till i skattesänkningar, varav mycket av pengarna tas från skolan och arbetsmiljön för lärare och elever. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning talar väldigt varmt, och det är jag glad för, men jag får inte riktigt ihop hur man försvarar detta. En av våra absolut viktigaste frågor, , är att vi vill förstatliga skolan. Jag gjorde en kort liten undersökning för mig själv, och det visar sig att när man tittar på delårsrapport 2 ute i kommunerna är det en av trettio kommuner som klarar det. Varifrån stjäl man pengar? Jo, från barn- och ungdomsnämnden. Jag tror inte att vår debatt här ska handla om kronor och siffror, utan jag tror att vi ska titta på var vi har de gemensamma punkterna som vi kan brinna för. Jag håller med många av de föregående talarna som säger att vi inte måste driva skolan i den mening som vi gör , utan vi måste se till att det blir lugn och ro så att lärarna vet vad som gäller . Tack för svaret! Jag tycker ändå inte att svarade på min fråga. Han brinner uppenbarligen för arbetsmiljön både för lärare och för elever. Det är en viktig fråga som jag håller med om helt och fullt. Men hur försvarar man då att man gått med på i skattesänkningar, för det är faktiskt en fråga om pengar. Naturligtvis behöver vi titta på kvalitet i skolan, men hur förklarar man detta? Någonstans har ni ju gått med på att dra ned förutsättningarna i skolan. Vi skjuter självklart till pengar i vår budget till skolan där vi ser att vi behöver göra extrasatsningar. Framför allt lyfter vi fram hur viktigt det är att lägga insatserna tidigare. Genom att vi tidigarelägger insatserna kommer också problemen att minska. Kunskap är en rättighet. Nationalitet eller plånbokens tjocklek ska inte bestämma vem som har rätt att ta del av den kunskap vi besitter. Kunskap är något vi alla behöver. Kunskap är något vi aldrig kan få för mycket av. Det handlar inte bara om den kunskap som behövs för att göra till ett bättre land utan också om den kunskap som behövs för att skapa en bättre värld. Ändå valde den förra regeringen att begränsa tillgången på just kunskap. Den kunskap som vi i tidigare stolt delat med oss av blev efter ett beslut begränsad till en betydligt mindre skara, en mindre skara som antingen var född i rätt land eller hade ekonomiska medel och kunde betala för att få ta del av kunskapen. Att studenternas ursprung har betydelse för om de behöver betala för sin utbildning i eller få den gratis är tragiskt. Det ska inte spela någon roll var studenten kommer ifrån. Men det är inte bara tragiskt för de studenter som inte har möjlighet att komma hit och studera. Det är förödande för svensk högre utbildning och för som land. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Är det meningen att vi här i , med vår begränsade världsbild, ska få företräde att skapa framtidens samhälle som resten av jordens befolkning inte ska få samma möjlighet att vara med och påverka? Sedan införandet av studieavgifter för internationella studenter från ett land utanför EU, ESS och , så kallade tredjelandsstudenter, har antalet tredjelandsstudenter kraftigt minskat. Alliansregeringen valde att avgiftsbelägga svensk högre utbildning för en del av världens befolkning med motiveringen att det skulle höja kvaliteten på utbildningen. Givetvis ska utbildning få kosta pengar, men det ska inte vara den enskilda studenten som ska behöva betala. Kunskap är en rättighet som alla ska ha samma möjlighet att ta del av. Det ska inte spela någon roll om du är född i eller , vilket det gör i . Jag kan inte se hur en avgiftsbelagd utbildning för en del av världens befolkning skulle höja kvaliteten i svensk högre utbildning. Då antalet tredjelandsstudenter drastiskt minskat sedan införandet av avgifterna går svensk högre utbildning miste om den kunskap och de erfarenheter som behövs, både för att stärka sin ställning internationellt och för att höja kvaliteten på den utbildning vi bedriver. Vi måste öppna den svenska utbildningen igen för alla. Att avgiftsbelägga den skapar varken bättre kvalitet eller en bättre värld. Med studenter från olika länder, med olika bakgrund och erfarenheter, blir svensk högre utbildning både mer intressant och mer attraktiv men framför allt bättre. Med en bredare kunskapsbas blir givetvis också kvaliteten högre. Låt fler få komma hit och ta del av vår kunskap, låt fler få komma hit och dela med sig av det de kan! Med mer kunskap blir vi alla rikare som människor och faktiskt rikare som land. Det är tillsammans som vi kan skapa nya innovativa lösningar, det är tillsammans som vi kan utbyta erfarenheter och det är tillsammans som vår kunskap kan skapa en bättre värld. Debatten om PISA-resultaten och var högljudd och inte minst inför valrörelsen. Men efter regeringsskiftet har många partier valt att aktivt hålla nere rapporten. När man läser slutsatserna i ser man att de sammanfaller med många av de beslut som Alliansen och hade aktualiserat i debatten när det gäller fokus på lärarnas kompetens, arbetsro, disciplin, närvaro och så vidare. Det är klart att den typen av rekommendationer inte faller till exempel i smaken; det har jag lärt mig i kammaren. I stället för att lägga fram skarpa förslag och reformer i och till exempel höja kvaliteten i lärarutbildningen väljer den nya regeringen att göra ett antal utspel direkt på gymnasieområdet. Vi har berört detta tidigare i skoldebatten; det handlar om förslaget om obligatoriskt gymnasium och det enligt oss felaktiga förslaget att åter teoretisera yrkesprogrammen och lärlingsprogrammen i gymnasieskolan. Det som minoritetsregeringen totalt missar och uppenbarligen inte vill tala om är de 10 000 ungdomar och elever som hoppar av gymnasiet. Men det är också de 30 000 ungdomar och elever som lämnar gymnasiet efter tre eller utan ett slutbetyg från gymnasieskolan, vilket även förklarar den höga ungdomsarbetslösheten i . Fokus har i stället varit på de ungefär 2 000 elever som inte fortsätter från till gymnasieskolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Det andra förslaget från regeringen är att man vill tvinga alla elever att bli högskolebehöriga, oavsett om de är intresserade av detta eller inte, oavsett om de är motiverade eller inte och oavsett om de vill komma vidare ut till arbete eller till andra studier, till exempel yrkeshögskola. Avhoppen från gymnasiet, i synnerhet från yrkesprogrammen, är ett reellt bekymmer som inte löses med mer teori och mindre arbetslivskoppling. Det var just därför den regering Alliansen och satt i gjorde om gymnasieskolans lärlingsutbildningar. Vi ville öka arbetslivets koppling till och ansvar för dessa viktiga program. Det handlar om att få ut fler med slutbetyg och att de kommer ut i arbetslivet, vilket också är en del av gymnasieskolornas uppdrag. Något som regeringen inte heller har sagt ett ord om efter tillträdet i gymnasiedebatten men som gärna vill säga några ord om gäller de elever som kommer till gymnasiet utan behörighet till nationella program. Många hamnar i de olika språkintroduktionsgrupperna, i introduktionsgrupper eller i yrkesintroduktion i avvaktan på att bli behöriga till ett nationellt program. Man kan också till exempel ta med sig ett yrkesbevis och lämna gymnasieskolan efter ett, två eller kanske och sedan försöka ta sig in i arbetslivet. Denna grupp elever får bara höra en sak från S-MP-regeringen, nämligen: Vi ska åter teoretisera de nationella programmen, vi ska införa en obligatorisk gymnasieskola och vi ska återinföra krav på högskolebehörighet som mål för den svenska gymnasieskolan. Vi anser att detta kommer att slå direkt särskilt mot de elever som har svårt att uppnå grundläggande behörighet till gymnasieprogram. Jag tackar för hans inlägg. Jag tyckte mig höra - om jag inte hörde fel - att du sade att vi inte lägger fram några skarpa förslag om lärarutbildningen. Jag undrar varför du ställer den frågan. Lärarutbildningen gjordes ju om utifrån den borgerliga alliansens förslag. Vad är det för skarpa förslag som du vill ha om lärarutbildningen? Det vore intressant att få ta del av dem när vi ska gå vidare i vårt arbete. Du talar mycket om gymnasieskolan och kritiserar att vi vill ha en allmän grundläggande behörighet på alla linjer. Men hur analyserar du det stora tappet på alla yrkesprogram efter det att ni genomförde tudelningen av gymnasieskolan? Problemet är inte tappet på yrkesprogrammet, utan problemet är att lämnar yrkesprogrammen i gymnasiet utan ett slutbetyg. En viktig orsak är just återteoretiserandet och de teoretiska kraven på yrkesprogrammen. Det är ett mycket större problem eftersom det direkt leder till ungdomsarbetslöshet och utslagning. När det gäller kommentaren om lärarutbildningen har vi övervägt införande av lämplighetstester. Diskussionen inför valet gällde till exempel antagningssystemet till lärarutbildningarna för att höja kvaliteten. Den typen av utspel har i alla fall inte jag noterat . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Vi har också diskuterat olika antagningsmöjligheter och lämplighetstester. Men vi har framåt på oss att göra reformer. Det viktiga nu är att vi har en bra dialog om gymnasieskolan och hur vi ska kreera den. Det gäller även lärarutbildningen. Det är därför bra att få de här synpunkterna från dig. Vi har lagt fram flera skarpa förslag när det gäller just kompetensutveckling och stärka lärarrollen och lärare som går på lärarutbildning. Jag beklagar att från Socialdemokraterna inte använder den tid han förfogar över till att berätta vad Socialdemokraterna vill. I stället efterfrågar han vad tycker och vill lyssna på oss. Vi kommer att fortsätta att leverera olika typer av förslag, inte minst när det gäller och gymnasieskolan men också lärarutbildningen. Jag får väl erkänna att jag inte var ordningsman i klassen, . Men jag måste nog ta på mig lite av den rollen just . nämnde i sitt anförande flera saker som han menade att regeringen inte har talat om. Jag skulle vilja be alla som tittar på och lyssnar till debatten och ärade kolleger i kammaren att dra sig till minnes det som sades i våra inlägg. Allting som sägs i kammaren tecknas också ned och finns tillgängligt i protokoll från och med dagen efter debatten. Man kommer att kunna se att både miljöpartister och socialdemokrater talar om vikten av tidiga insatser för att ingen ska lämna utan att kunna gå vidare till gymnasiet och vikten av insatser i gymnasiet för att man inte ska ge upp om den 17-åring som är skoltrött. Ni kan möjligen misstycka om de åtgärder vi har, men ni kan inte låtsas som att de inte finns och inte nämns. Om utbildningsministern hade bemödat sig att vara i kammaren av mitt anförande hade han också hört att jag refererade till de uttalanden och utspel regeringen har gjort sedan regeringsskiftet. Jag refererade inte till uttalandena under denna debatt. Här saknar jag konkreta förslag om hur man tänker sig att hantera dem som kommer till gymnasiet obehöriga som man gör en stor politisk poäng av detta med obligatorium, att det ska vara högskolebehörighet etcetera. Dessa elever glöms bort i denna debatt, menar jag. För mig som statsråd finns inga viktigare uttalanden än dem som görs i och för riksdag, alltså de som regeringen har gjort också i denna debatt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Vi har varit tydliga med vikten av insatser som gör att alla elever kan lämna nionde klass och ha möjlighet att gå vidare till gymnasiet och att man i gymnasiet inte ger upp om den som skoltrött. Vi har ett tydligt mål, som vi gärna vill samtala brett politiskt om, om att alla ska gå en gymnasieutbildning. Det är grunden för att kunna få ett arbete på dagens arbetsmarknad. Jag konstaterar att den lista på sådant som regeringen vill föra samtal med oppositionen om blir längre och längre för varje inlägg. Men vi tycker att det här med avhoppen från gymnasiet är viktigt. Vi tycker att det är viktigt att de som är obehöriga och går på introduktions- och yrkesintroduktionsprogrammen får en reell och faktisk chans. Vi, inte minst , har fått mycket kritik för yrkesintroduktionsprogrammen, till exempel, som ligger inom ramen för det gamla individuella programmet. Vi får återkomma och höra vad regeringen tycker om det. Jag vänder mig också mot att säger att vi inte nämner de fallande skolresultaten i budgeten. Då rekommenderar jag att han läser budgeten. Vi skriver väldigt tydligt där att vi vill vända de sjunkande skolresultaten. Det tänker vi göra genom att sätta in tidiga insatser, när barnen är små, för det är då man kan vända resultaten. Vi ska se till att det blir fler lärare. Vi ska se till att de barn som behöver extra stöd ska få det i ett tidigt skede. Det är så man vänder skolresultaten. Jag vill också kommentera det kallar teoretiseringen. Eleverna är smartare än vad den borgerliga regeringen var. De väljer bort de linjer och program som inte ger högskolebehörighet. Eleverna är smartare. Vi konstaterar från att ungdomsarbetslösheten är särskilt stor när det gäller elever som har hoppat av gymnasiet.