· H2C120141016fs · 2014-10-16 14:01:07 — Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Den förra regeringen framhöll ofta att klimatutsläppen i har minskat , att vi har lyckats minska våra utsläpp som vi kan konsumera mer. Men sanningen är att vi har flyttat många av våra utsläpp utomlands, till länder som , och andra länder, som producerar våra kläder och prylar och vår mat. Om man räknar in utsläppen från konsumtionen och vårt ökande flygresande har våra klimatutsläpp ökat . Ökade klimatutsläpp är bara en negativ följd av vår konsumtion. Det finns många andra miljöproblem. Våra ekologiska fotavtryck blir större och större. Jag vill därför fråga vår nya konsumentminister: Hur tänker du arbeta för en mer hållbar klimat- och miljöanpassad konsumtion? Jag vill tacka för frågan, som är otroligt viktig och central. Vi vet att vi som konsumenter allihop har en stor påverkan på vår miljö och vår omvärld. Det finns ett stort engagemang hos konsumenter att på olika sätt försöka handla miljömedvetet och etiskt. Det engagemanget vill vi i den nya regeringen verkligen ta till vara. Jag tror att vi måste jobba med många olika delar. Den första är att se till att man som konsument har tillräcklig information, att man helt enkelt vet vilka effekter ens konsumtion får. Här finns det mycket att göra, till exempel att förbättra miljömärkningen och se till så att fler varor och tjänster miljömärks. Jag tror att vi kommer att behöva använda oss av styrmedel. Det finns också tydliga skrivningar i regeringsförklaringen om att även de ekonomiska skatterna ska användas för att styra mot en mer miljöanpassad utveckling, konsumtionen inkluderad. Vi har också där slagit fast att vi i ska vara beredda att nationellt förbjuda kemikalier om inte EU-systemet går framåt i tillräcklig takt. Det är också ett sätt att minska kemikaliebelastningen på konsumenterna. Informationen är ett område som vi kommer att engagera oss i mycket. Tack för svaret, Per ! I regeringsförklaringen presenterades det bland annat att regeringen vill stödja ökad svensk ekologisk matproduktion. Som konsument kan jag, precis som Per sade, göra en rätt stor miljö- och klimatinsats när jag står i affären och väljer. Jag kan välja det som är Kravmärkt och ekologiskt, det som inte har behövt transporteras så långt. Jag kan också välja att äta mindre kött, bättre producerat. Men det är inte alltid så lätt. Märkningarna är många. är det dyrare att handla ekologiskt. Det kan också, precis som Per sade, vara svårt att veta vad som är i korven eller det man beställer på restaurangen. Min följdfråga till konsumentministern är: Hur tänker regeringen arbeta för att det ska bli lättare för mig och alla andra konsumenter att göra smarta matval? Tack för följdfrågan, ! Det är ett viktigt område. Vi ser detta som en stor möjlighet för svensk jordbruksproduktion. Konsumenterna har en stor medvetenhet och är mycket engagerade. Det finns ett stort sug efter ekologiska produkter. Det kan man märka själv, när man är ute i affärerna: gapar hyllorna tomma därför att suget är större än vad produktionen är. Vi måste med olika medel se till att produktion och konsumtion följer varandra och går i takt. Regeringen har för avsikt att ytterligare stödja möjligheten för lantbrukare att gå över från konventionell till ekologisk produktion, just därför att vi ser att konsumenterna har en efterfrågan och det också är en möjlighet för svenskt jordbruk att ha bättre konkurrensmöjligheter gentemot jordbruksprodukter från andra länder. Vi kommer att förbättra informationen till konsumenterna. Vi kommer att lansera en telefon- och webbtjänst som bland annat kommer att hålla i, där man kan få stöd och hjälp med vilka rättigheter man har som konsument men också få information om vilken miljöeffekt ens konsumtion har beroende på vilka val man gör. Information sammantaget med styrmedel tror vi är lösningen. presenterades en överenskommelse mellan och regeringen som rör välfärdsområdet. Själva idén är att man på olika sätt ska pressa tillbaka entreprenörer på välfärdsområdet som bidrar till kvalitet och tillgänglighet inom vård, skola och omsorg. Det har i efterhand uppstått en diskussion om vad överenskommelsen innebär. sade vid presskonferensen att företagens möjliga vinster ska kunna uppgå till "ett ensiffrigt belopp i den nedre delen av den ensiffriga skalan". En rosa tidning har , , återkommit till frågan, och det ges olika besked från respektive civilministern. Båda hävdar förstås att de har rätt. Jag vill helt enkelt fråga : Gäller det som meddelades på presskonferensen, eller är det något annat som gäller? Tack för frågan, ! Det är en viktig fråga, med en borgerlig regering som inte lyckades ta tag i frågan om välfärdens kvalitet. Det handlar också om de stora vinster som ibland faktiskt förekommer i de företagen på bekostnad av just kvaliteten. Vi fick en situation där en del av bolagen redovisade sina intäkter på helt andra platser än i för att slippa betala skatt. De flyttade intäkterna mellan olika enheterna så att man inte kunde följa var kostnaderna egentligen föll. På skolans område drog de ned på bemanningen i skolans verksamhet för att därigenom tjäna pengar. Det är klart att den här regeringen kommer att vilja göra något åt det, så att vinster inte blir lika förekommande och lika stora i den välfärdsproducerande sektorn. Vi tycker att huvudprincipen ska vara att pengarna kommer tillbaka till de medborgare som har betalat in skatt och förtjänar bra kvalitet i vård, skola och omsorg. Det var försmädligt att inte fick tid för svaret på den fråga som jag ställde, men jag hoppas att möjligheten ges i nästa runda. Min fråga var alltså: Gäller det som meddelades på presskonferensen? Ingen av de övriga som deltog och stod bredvid gav intryck av att ha någon annan uppfattning. Ingen invände mot det budskap som levererades till massmedierna, utan man såg ut som om man delade uppfattningen. Jag tror att det är dåligt med osäkerhet för företag. Det är dåligt för personalen som jobbar i de här verksamheterna. Det är dåligt för verksamheterna själva om det inte finns förutsebarhet, om det inte finns någorlunda trygga spelregler. tycker att vi inte lyckades fullt ut med kvalitet. Så kan man säga. Det märkliga är då att den nuvarande regeringen skjuter in sig på ägarformer i stället för att anstränga sig just när det gäller kvalitet. Ge gärna ett svar på frågan. Gäller det som meddelades på presskonferensen - ja eller nej? Jag vill först rätta frågeställaren och säga: Det är inte så att regeringen bara koncentrerar sig på ägarformerna. Flera av de viktigaste förslagen handlar om att skärpa kvalitetskraven, till exempel genom tuffare krav på bemanning i både äldreomsorg och skola, att man i privat verksamhet inte ska kunna dra ned på lärarna i skolan för att i stället plocka ut vinst, att man inte ska kunna dra ned på bemanningen i äldreomsorgen på det sätt som har skett på vissa håll för att därigenom spara pengar och plocka ut vinster. Det är en stor fråga om kvalitet för brukarna och medborgarna att vi reglerar på ett tydligare sätt . Vi är överens om att huvudregeln ska vara att överskott ska återinvesteras i verksamheten. Men jag vill inte gå in närmare på det och tror att det blir fel att ange en specifik siffra, för det öppnar för kreativ bokföring, så att det blir en diskussion om det snarare än om huvudprincipen: Vi tycker att det har varit för stora vinstnivåer och vill genom kvalitetskrav och en tydligare redovisning att mer av pengarna ska gå tillbaka till verksamheten. Frågan kommer, som riksdagsledamoten vet, att utredas noga för att vi ska se till att lösa frågan också. Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . har en lång och viktig tradition av fri grundforskning. Den fria akademin är en viktig framgångsfaktor för att vi har en välfärdsekonomi. Härtill hör att vi är det land som ligger i topp när det kommer till resurser. Det är mycket resurser som vi lägger på forskning och utveckling i förhållande till vår befolkning. En viktig utmaning som jag ser framöver är att säkerställa att dessa resurser används på ett effektivt sätt. Något annat vore slöseri. Den tidigare alliansregeringen gav i uppdrag att utreda och lämna förslag till en modell för resursfördelning för våra universitet och högskolor som innefattar kollegiala bedömningar av forskningens kvalitet och relevans. Hur avser statsrådet att ta vara på det förslag som den utredningen kommer att lägga fram , och hur avser statsrådet att arbeta för att garantera att den forskning som bedrivs kan komma till nytta för svensk industri? Jag tackar för denna viktiga fråga. Jag delar mycket av det som frågeställaren tar upp om vikten av att vi har en fri och väl finansierad grundforskning, att vi fortsätter att försöka hålla de mål som vi har om 1 procents offentlig finansiering och att det bidrar till att näringsliv och privata stiftelser bidrar så att vi når upp till en omfattande forskning. Vi kommer att följa den utredning som föreligger, eftersom vi håller med om att vi ska ha en kvalitetsdriven finansieringsmodell. Vi måste då se på hur vi ska bedöma kvalitet men också hur det ska leda till att vi får en effektiv resursanvändning. Det är viktigt att komma ihåg att vi inte är dåliga på att använda våra resurser. Vi ligger någonstans över medel. Men vi är inte bäst när det gäller resursanvändning. Vi skulle kunna få ut lite mer. Därför tänker vi följa denna utredning och dess förslag med stort intresse. ligger i framkant när det kommer till innovationer och öppna upp för nya marknader. Däremot ligger vi efter när det gäller hur mycket pengar som vi lägger på forskning och utveckling när det kommer till den nytta som vi också får ut av forskningen. Att vi får ut denna nytta är helt avgörande för att nya jobb ska skapas. Därför skulle jag återigen vilja veta hur statsrådet kan garantera att vi framöver kan öka denna nytta och se till den prestation som vi får ut av forskningen. Det är delvis två olika frågeställningar men som ändå hänger ihop. Den fria grundforskningen är, som sagt, mycket viktig som en nyfikenhetsdriven forskning som inte just på det sättet är samma sak som den tillämpade forskningen som ska leda till innovation. Men genom att ha en nyfikenhetsdriven forskning kan vi få dessa helt nya upptäckter som sedan i sin tur genom tillämpad forskning kan leda till innovation och till både produktutveckling och tjänsteutveckling såväl inom det offentliga som inom privat näringsliv. Vi ska se till att vi har ett bra och effektivt resursutnyttjande, och vi ska naturligtvis även följa upp detta. Där kan jag särskilt nämna, som statsministern har aviserat i regeringsförklaringen, att ett innovationsråd ska tillsättas där forskningen kommer att ingå som en väldigt viktig del. Med detta samarbete tror vi att vi också ska kunna se till att ha goda resultat och kanske ännu bättre resultat framöver när det gäller forskning och innovation. Jag har en fråga till statsrådet . bönder och framför allt våra mjölk- och grisbönder står inför ett ytterst prekärt läge. I detta läge föreslår regeringen ytterligare en pålaga mot svenskt jordbruk med en återinförd gödselskatt. Miljöministern meddelade i går att regeringen nu har för avsikt att i den kommande budgeten ytterligare straffbeskatta svenskt jordbruk. Enligt detta förslag ska regeringen utreda hur en gödselskatt kan utformas och planeras att införas . Den nya regeringen förefaller omedveten om att redan importerar drygt hälften av sin konsumtion av livsmedel och att många lantbrukare redan har kniven mot strupen rent ekonomiskt. Min fråga är: Anser statsrådet att svenskt jordbruk i detta läge är i behov av nya skatter och pålagor? Jag tackar för frågan, . När det gäller gödselskatten har vi aviserat att vi ska göra en utredning om den. Det behövs en lagförändring om den ska införas . Denna skatt fanns tidigare, men alliansregeringen tog bort den. Det finns en enorm potential i svenskt jordbruk. Vi kommer från denna regering att sätta i gång ett arbete med en nationell livsmedelsstrategi som tar fasta på just den potential som finns inom svenskt lantbruk. Vi är ett av de länder i som saknar en nationell livsmedelsstrategi. Vi är också ett av de länder som har störst import av livsmedel. Vi har en mycket låg självförsörjningsgrad som vi har en värld som efterfrågar mer livsmedel. Vi lever farligt just på grund av det. Strategier i all ära. Det problem som regeringen säger sig vilja lösa är övergödningen av våra sjöar och vattendrag. Men näringsläckaget visar på en minskande trend beroende på den minskade spannmålsodlingen men främst beroende på att bönder har blivit mer effektiva i sin odling. I har vi tydliga miljöregler när det gäller spridning av både konstgödsel och naturgödsel från våra lantbruksdjur. Men det går inte att bortse från att det i vissa områden med hög djurtäthet kan finnas högre risk för näringsläckage. Detta är något som svenska lantbrukare tillsammans med myndigheter och rådgivningsorganisationer arbetar med, och man gör framsteg. Min känsla är att den nya föreslagna gödselskatten snarare handlar om en miljöbeslöjad skattehöjning för att täcka de stora hål som den förra regeringens politik har skapat. Den nya regeringen verkar uppenbarligen fortsätta med detta. behöver en stark landsbygd där människor kan bo, verka och leva, inte nya pålagor och skatter som tvingar folk bort från landsbygden. När det gäller den gödselskatt som fanns tidigare återfördes i stort sett alla dessa medel till svenskt lantbruk. Vi fick också en positiv miljöeffekt som innebar att kadmiuminnehållet minskade drastiskt i den konstgödsel som framställdes. Det finns därför all anledning att följa detta. Men den lagstiftning som ligger som grund för detta är icke anpassad för att man ska kunna införa den gödselskatt som är aviserad till 2016. Jag tror att det är mycket viktigt att vi ser jordbruket som en helhet och en del i att förbättra vår livsmedelsförsörjning. Som jag sade tidigare lever vi farligt. Det handlar inte bara om att efterfrågan på livsmedel ökar globalt, utan vi ser också klimatförändringar som slår ut sjöar. Vi är också det land i som har lägst självförsörjningsgrad av livsmedel. Därför behöver vi ta steg till en nationell livsmedelsstrategi. Min fråga går till statsrådet . Frågorna om samhällets krisberedskap har flyttats till till statsrådet bord. Dessa frågor är grundläggande och viktiga och handlar om hur robust vårt samhälle är och hur stark vår förmåga till beredskap är när det gäller att möta hot som är oförutsägbara, gränslösa och osymmetriska. Man kan verkligen fråga sig huruvida ansvarsprincipen är tillräcklig för att samhällets funktioner ska kunna fungera optimalt under stort tryck och om den samordningsfunktion som länsstyrelser och MSB har räcker till. Ett annat viktigt område i sammanhanget är hur engagemanget för frivilliginsatser ska tas till vara och om frivilligorganisationer har bra förutsättningar och möjligheter att kanalisera och tillvarata människors vilja till hjälp och engagemang när krisen drabbar oss. Jag undrar om statsrådet, i och med att frågorna har flyttats, ser möjligheter i sitt nya uppdrag till bättre samordning och tillvaratagande av engagemanget. Jag vill passa på att tacka för frågan, även om frågeställningen i sig är ganska vid. Jag tror att den nya organisation som vi har i kan göra det lättare för oss att samlat möta de hot som vi har i vår omvärld när vi nu för samman polis, säkerhetspolis, MSB, kustbevakning och andra myndigheter som har centrala roller. Vår förhoppning är att vi nu ska kunna arbeta samlat och också bjuda in stora delar av civilsamhället att vara en del av vårt arbete med att förebygga kriser. Jag tackar ministern för svaret. Den förra regeringen ägnade inte särskilt stor uppmärksamhet åt de här viktiga frågorna; det kom bara en liten del i en proposition om hemmagjorda bomber. Det här är hot som är reella och kan drabba oss precis när som helst. En erfarenhet är till exempel den stora skogsbranden i , där man initialt såg att det var svårt att samordna. Det var svårt att tala om vem som skulle ha ansvaret och när ansvaret skulle flyttas över till högre nivåer. Likaså var det nästan omöjligt att ta vara på alla de människor som kom och ville hjälpa till frivilligt. I mina ögon är det nödvändigt att göra det när krisen drabbar oss. Jag hoppas alltså att den här regeringen kommer att lägga större möda och engagemang på de här frågorna. Vi ska naturligtvis göra allt som står i vår makt för att möta de höga förväntningar som finns på regeringen. Naturligtvis måste vi också klara att dra de nödvändiga slutsatserna av det som hände i och se till att samhället står bättre rustat inför nästa påfrestning. Jag tror nämligen att vi kan vara helt övertygade om - även om vi alla givetvis hoppas på motsatsen - att samhället kommer att ställas inför stora påfrestningar och nya kriser. Inte minst visar den klimatutmaning vi har framför oss och den sårbarhet som finns på grund av den att vi måste skärpa vår beredskap för kriser och katastrofer. Det är en dramatisk tid i svensk transportpolitik . Vi har ett stort infrastrukturprojekt i som kallas Västsvenska paketet vars finansiering är i gungning, och i går fick vi besked från om att ska läggas ned 2022. Västsvenska paketet ska finansieras av såväl lokala och nationella som privata medel, och när hela upplägget med att lokal finansiering ska baseras på en trängselskatt nu blir ifrågasatt är ungefär halva finansieringen - totalt - i gungning. Som jag nämnde och som har tagits upp tidigare under frågestunden fick vi alltså i går besked från den nya majoriteten i , bestående av Socialdemokraterna, , om att de avser att stänga . Det är självklart ett fullständigt dråpslag mot inrikes transport. Min fråga till näringsministern blir: Vad avser regeringen att göra för att inte ska stängas och för att vi ska få stabilitet i Västsvenska paketet? Jag tackar för frågan, som egentligen är två frågor i en. Jag kan börja med Västsvenska paketet. Den frågan ligger inte på bord . Det är en rådgivande folkomröstning som har genomförts, och folkomröstningen ledde till ett nej. Det tror jag har skapat viss dramatik inte bara i stora delar av utan i hela - vad händer med paketet, finansieringen och så vidare? måste politikerna i dra slutsatser av folkomröstningen och fundera på om man avser att på något sätt gå vidare med detta till staten eller inte. Där är vi inte , så jag tror att det vore djupt olyckligt om jag föregrep behandlingen i och diskuterade hur frågan kommer att gå vidare framöver. Jag tänker alltså inte lägga mig i det, för det är inte en regeringsfråga . Det kanske kan bli det, men jag väntar på den lokala och regionala diskussionen. Den andra frågan besvarar jag i mitt nästa inlägg. Låt oss då fokusera på . När det gäller de orter i vårt land vi hörde räknas upp - , , med flera - och som trafikerar för att klara över-dagen-arbete i landets storstadsregion, hur bedömer näringsministern som näringsminister vilket signalsystem det har för svenskt näringsliv med den här typen av signaler om att lägga ned innan avtalsperioden går ut? Hur påverkar den typen av signaler från ett socialdemokratiskt lett landets näringsliv? Jag vill också passa på att skicka en hälsning om ett snabbt tillfrisknande för infrastrukturministern. Jag har försökt svara på den här frågan tidigare, och det är ungefär samma svar som kommer att ges . Regeringen ser att fyller en central funktion för trafikflödet i . Det är ett riksintresse att ha fungerande flygtrafik i ett så avlångt land som , och trafikerar en rad orter runt om i . Om en kommun, i det här fallet , bestämmer sig för att ha en annan plan för flygplatsen i kommunen framöver är det alltså en fråga inte bara för lokalpolitiker i utan också för nationen . Det handlar om att se till att de transportpolitiska målen kan uppfyllas. Regeringen har valt att möta diskussionen genom att vi kommer att utse en förhandlingsperson som kan bistå i förhandlingar och samtal mellan olika aktörer för att väga de två olika intressena mot varandra. Som jag sade tidigare måste trafiken kunna fungera och finnas någon annanstans om det skulle visa sig att ska läggas ned. Annars kommer vi nämligen inte att kunna upprätthålla de trafik- och sysselsättningspolitiska mål vi har för . Min fråga går till landsbygdsminister . Ministern har avverkat sin första fiskeförhandling nere i EU och kommit överens om kvoterna för Östersjöfisket. De verkar hamna på någorlunda rätt nivå, eftersom de flesta inblandade är ungefär lika missnöjda. I ett pressmeddelande från departementet hänvisar man bland annat till utkastförbudet, som ska träda i kraft i och i . är det ju så att ministern har ärvt ett problem, nämligen att det inte finns något regelverk för hur utkastförbudet ska kunna genomföras och starta. Min fråga, och frågan från alla som håller på med fiske, till ministern är: Hur tänker ministern agera så att ett regelverk kan vara på plats åtminstone ? Jag tackar frågeställaren. Det är en viktig fråga. Utkastförbudet, eller landningsskyldigheten, är någonting har drivit och faktiskt i total politisk enighet. Det har också gjort att man har gått in för det här regelverket på EU-nivå. Vi är faktiskt också först med det kring . Det finns dock ett jättestort problem, och det är att regelverket inte är på plats till . Det är ett arbete som måste drivas framför allt på EU-nivå. Det är ett tekniskt regelverk som handlar om redskap och maskstorlek, och det finns även ett kontrollregelverk. De bitarna ska drivas på EU-nivå. Däremot jobbar vi på departementet med det här, och det jobbas på Havs- och vattenmyndigheten och med de här frågorna. Det handlar om att identifiera problemen för att vi snabbt ska kunna få ett EU-regelverk på plats. Jag tackar ministern för svaret. Det är som sagt oerhört viktigt att få regelverket på plats, inte minst för yrkesfisket så att man vet vad man har att rätta sig efter. Om förslaget genomförs snabbt innebär det nämligen i praktiken att man kommer att ta i land en massa fisk som man inte vet vad man ska göra av. Vem ska betala för den? Ska den ut på marknaden, eller ska den någon annanstans? Därför tror jag att det är viktigt att regeringen går ut och är tydlig med att man inte kommer att sätta det här systemet i sjön förrän det finns ett tydligt och bra regelverk för att följa upp det på ett bra sätt. Jag håller med frågeställaren om att det är oerhört viktigt att det kommer på plats så snabbt som möjligt, men tyvärr kommer det inte på plats till . Det kommer att innebära problem för yrkesfiskarna och hur de ska hantera det här. Vi kommer från svensk sida givetvis att driva på för att man så snabbt som möjligt får ett regelverk på plats. Vi var nere och förhandlade i , och då bereddes de här frågorna. Det kommer tyvärr inte att komma på plats till , men förhoppningsvis . Också min fråga går till landsbygdsminister . Jag vill återknyta till den fråga som från ställde tidigare. Socialdemokraterna talade i valrörelsen om jobb, jobb, jobb. Landsbygdsministern har ett ansvar för att hela ska leva och att det ska vara möjligt att få ett arbete över hela landet. I tidningar har till och med utnämnts till minister, och det är ett ansvar som förpliktar. Den nedläggning eller stängning som sker av Northlands gruva i innebär att 500 jobb försvinner. Skulle man överföra det till antalet jobb i vore det fråga om 5 700 jobb. Min fråga till landsbygdsministern är: Vad tänker landsbygdsministern göra för att påverka näringsministern så att man faktiskt tar tag i frågan och agerar för att rädda jobben i ? Vi har en ordning där vi ställer frågor till ansvariga ministrar, och det är jag som är ansvarig för den frågan. Jag tar inte lätt på frågan. Vi anser att gruvnäringen är mycket viktig för . är fortsatt väldigt konkurrenskraftigt i ett globalt perspektiv eftersom vi har mycket mineraler i vårt land som vi kan dra nytta av. Och det gäller inte bara vårt land, utan det finns en global efterfrågan på mineraler.