kam-fs · H1C120140116fs · 2014-01-16 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. är över 400 000 arbetslösa. Antalet långtidsarbetslösa har tredubblats sedan regeringen tog över arbetsmarknadspolitiken. Ungdomsarbetslösheten är skyhög. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin i alla faser har ökat. sitter över 35 000 människor fast i fas 3-åtgärder. Situationen på svensk arbetsmarknad är med andra ord mycket alarmerande.I går kom regeringens propositionslista. Häpnadsväckande nog finns inte ett enda förslag från ministern för att lösa arbetslösheten. Vi har kvar till valdagen, och inga förslag presenteras.Är arbetsmarknadsministern nöjd med tillståndet på svensk arbetsmarknad? Tack, , för frågan!Man kan verkligen beskriva svensk arbetsmarknad på flera olika sätt. Jag ser flera saker . Jag ser en arbetsmarknad som utvecklas mycket positivt, där det är långt över 200 000 fler som har ett jobb att gå till jämfört med . Jag ser och möter många unga som just har fått sitt första jobb och berättar om betydelsen av hur viktigt det är att ha ett jobb att gå till.Men den här frågan visar också något som jag tycker är lite typiskt för den socialdemokratiska politiken. Frågan är vilka propositioner som kommer just till arbetsmarknadsutskottet ett valår. Jobbpolitik är mer än arbetsmarknadspolitik. Jobben växer på grund av att vi har förenklat för företag att anställa. Jobben växer när vi tillsammans med arbetsmarknadens parter nu arbetar fram YA-jobb. Jobben växer när vi sänker restaurangmoms och fler unga får en chans i restaurangsektorn.Det är så man arbetar med jobbpolitik - inte genom en platspolitik i arbetsmarknadspolitiken. Då kan jag konstatera att arbetsmarknadsministern sedan hon tillträdde inte har lämnat en enda proposition som handlar om arbetsmarknad och jobb över huvud taget. Sammantaget: Inget nytt, ingen förändring, ingen förbättring, ingenting, helt tomt.Jag har svårt att tolka detta på annat sätt än att ministern är nöjd med den höga arbetslösheten. Det var glädjande att få vara med och lägga budgeten på bord, när regeringen gjorde det - den som har börjat gälla. Det finns flera saker i den som är väldigt viktiga för att jobben ska bli fler ute hos arbetsgivarna. En sak är just yrkesintroduktionsanställningarna. I går började den förordningen att gälla. Vi ordnade ett inspirationsseminarium , finansministern och jag, där vi fick ta del av hur parterna jobbar med att fler unga ska ha ett jobb att gå till och lära sig jobbet på jobbet. Det är en viktig del av den politik som börjar gälla nu från regeringens sida.En annan viktig satsning är naturligtvis att vi fortsätter att underlätta för företag att anställa unga till exempel. Vi sänker kostnaderna ytterligare för de yngsta ungdomarna där vi ser att de har svårast att etablera sig på arbetsmarknaden.Mot detta står en splittrad opposition som gör allt för att försvåra anställningar. Det kommer att slå ut jobb för unga och slå ut jobb för äldre. Jag är glad att vi nu ser skiljelinjerna i svensk politik. Jag vill ställa en fråga till infrastrukturministern.Förra veckan åkte min vän med SJ:s snabbtåg från till . Han och hans medpassagerare fick uppleva hur hela tåget skakade kraftigt när de passerade en växel i i . spårade ett posttåg ut på samma ställe.Flera allvarliga fel på sträckan har rapporterats in till utan att något har gjorts. Banarbetare säger att det i vissa fall dröjer flera år.Lokföraren som körde SJ-tåget ringde med en gång och berättade vad som hade hänt. Ändå stoppades inte trafiken, och inte heller varnades lokförare på de tåg som kom efter.Jag, och många med mig är nu oroliga för vad som ska hända. Det här var den andra urspårningen i Stockholmsområdet.Jag vill fråga ministern vad ministern tänker göra för att det inte ska hända igen. Det är naturligtvis en allvarlig fråga som lyfter upp. I det läser jag också in frågan om människor ska känna sig oroliga för att åka tåg över huvud taget, när vi egentligen vet att järnvägen är oerhört säker att åka med.När det gäller den utredning som pågår i tycker jag att det är viktigt att veta vad som faktiskt hände och konstatera om det var en felbedömning som gjordes eller om det var andra brister och lära för att se till att det inte händer igen.Något som jag frågade bland annat underhållsentreprenörerna om , när jag träffade dem, var de akuta felen. De säger, precis som , att alla akuta fel alltid åtgärdas, och det tycker jag i grunden är bra. Men det nu ska göra är att i storstadsområdena återigen dubbelkolla besiktningar, brister och anmärkningar och se om de har åtgärdats. Tack för svaret, ministern!Jag tycker att det är bra att man nu gör en ordentlig utredning. Men ändå har vi berättelserna från banarbetare som säger att de rapporterar in alla fel men att det inte görs något utan dröjer flera år.Jag tänker att man behöver göra saker på både kort och lång sikt i den här frågan.I inträffade det flera allvarliga dödsolyckor innan regeringen drog i nödbromsen och tog tillbaka underhållet i statlig regi. I har vi fortfarande ett avreglerat och privatiserat underhåll.I är vi övertygade om att vi behöver göra samma resa som i för att få en mer robust och säker järnväg. Vi tänker att den pågående skulle kunna utreda hur vi kan göra det på ett smidigt och kostnadseffektivt sätt.Jag vill fråga ministern om ministern är beredd att ge utredaren det uppdraget. Det är alldeles riktigt som säger att vi precis har fått in delrapportering, som handlar mycket om funktionen hos järnvägen, men det gäller kanske framför allt att se brister för att vi framåt ska kunna få en järnväg som är hållbar.Exakt vad som ska ingå i den är ett arbete som pågår, så jag kan inte svara exakt på frågan om vad som kommer att ingå i den.Däremot vill jag ta avstånd från att det inte görs någonting. När det gäller den olycka som var gjordes det en hel del, men utredningen får visa om det gjordes rätt, om det gjordes för sent eller något sådant. Det tror jag är viktigt.När det gäller dödsolyckor ser vi tack vare ett intensivt arbete att vi har väldigt få dödsolyckor för passagerare. Vi har problem med suicider som vi måste göra någonting åt. Men vi har en minskande trend för arbetsplatsolyckor i fråga om dödstal, och det tycker jag är positivt. Min fråga går till arbetsmarknadsminister är viktigast fråga. Jobb och arbetade timmar avgör hur mycket vi kan satsa på vår gemensamma välfärd.De senaste åren har den internationella efterfrågan dämpat svensk ekonomi. Den har påverkat arbetsmarknaden. har vi sett att sysselsättning har ökat i , och vi har kunnat satsa på vår gemensamma välfärd.Siffror som kom från Arbetsförmedlingen visar att arbetslösheten fortsätter att minska, både när det gäller antal och när det gäller andelen i arbetskraften. Hur ser arbetsmarknadsministern på denna utveckling, nu och framöver? Tack för frågan!De siffror som har kommit från Arbetsförmedlingen bekräftar mycket av vad andra institut också berättar om. Vi har en svag, positiv utveckling av arbetslösheten och en stark utveckling av sysselsättningsutvecklingen. kan man också se att det finns stora utmaningar på svensk arbetsmarknad, just i sammansättningen av den grupp som står långt utanför. Det handlar om människor som inte ens fanns i arbetskraften. De fanns någon annanstans, i en annan del av statistiken. De gömdes och glömdes men finns nu i arbetskraften och söker jobb. Här finns det stora utmaningar kvar.Det svar vi har att ge de personer som har stått utanför länge handlar om att fortsätta bedriva en politik som gör att jobben växer till. De jobben kan då också komma de som står långt utanför arbetsmarknaden till del. Vi ska också rusta de personerna så att de har möjlighet att ta del av de jobben. Det är den stora utmaningen. Men svaret måste alltid vara att jobben måste fortsätta växa till i samma takt och på samma sätt som de har gjort . Tack för svaret!Som arbetsmarknadsministern säger gäller det att fortsätta stärka arbetskraften och se till att jobben blir fler. är ingen isolerad ö. Utmaningarna på arbetsmarknaden förändras . Vi kan se att konkurrensen ökar, och vi kan se att kraven på dem som söker jobb - de som är arbetslösa - förändras och ökar . Vissa grupper har det tufft, och där återstår tydliga utmaningar.Regeringen har en verktygslåda, och den växer. Det finns också skiljelinjer i svensk politik när det gäller restaurangmomsen och när det gäller sänkta arbetsgivaravgifter för unga. Vi har en positiv utveckling - även om den är liten - på arbetsmarknaden . Vilka är de största hoten som arbetsmarknadsministern ser mot denna utveckling? Ett av de stora hoten vi ser handlar först och främst om den ekonomiska utvecklingen i länderna runt omkring. Om får en starkare utgångspunkt efterfrågas också mer av våra exportvaror. Många delar av exportsektorn i har det tufft. Men vi ser ändå att den nationella efterfrågan är stark. Det finns en stark köpkraft. Många människor har mer att leva på och konsumerar också. Det har till stor del hållit sysselsättningen uppe. Hoten är naturligtvis hur utvecklingen går i vår omvärld, men väldigt mycket beror också på vilken politik som förs i . Självklart är det ingen slump att många fler har ett jobb att gå till, trots de senaste årens stora problem. Det beror på en tydlig politik som har gjort det mer lönsamt att jobba, enklare att anställa och som har sänkt kostnader. Hotet är partier som vill höja kostnaderna, försvåra för företag och höja transfereringarna så att det blir mindre lönsamt att jobba. Det är precis det man vet går i motsatt riktning till ökad sysselsättning. Min fråga går till statsrådet många äldre är maten dagens höjdpunkt. Vi vet också att kosten har stor betydelse för de äldres välbefinnande och livskvalitet. Därför var det skrämmande att ta del av SVT:s kartläggning när det gäller äldreomsorgen som genomfördes . Matlådor är den vanligaste formen av mat till de äldre inom . Granskningen visar också att var fjärde kommun i landet inte näringsberäknar den mat som serveras inom . Min fråga är: Kommer regeringen att verka för en skärpt lagstiftning när det gäller maten som serveras inom äldreomsorgen, kanske på ett liknande sätt som med skolmaten? Tack för frågan, Per Ramhorn!Det här är förstås en viktig del av äldres livskvalitet och äldres situation över huvud taget. Vi vet alla att måltiden, för många av oss, är ett viktigt tillfälle när det gäller att få i sig den näring vi behöver men också för att det är ett tillfälle för social gemenskap. Men för många äldre ser situationen inte tillräckligt bra ut.Per Ramhorn vet, precis som övriga här i kammaren, att det är ett ansvar som kommunpolitikerna ska hantera. Regeringen har tagit ett antal initiativ för att stärka kommunerna i detta sammanhang och är inte främmande för att göra mer för den händelse att kommunpolitikerna inte ser till att förbättra situationen.Som vi vet finns det också ett antal mycket goda exempel, vilket också speglas i den här granskningen av situationen i kommunerna. Tack för svaret, statsrådet!Jag vet, precis som statsrådet säger, att det är en angelägenhet och att det har utfärdats stimulansbidrag till kommunerna. Men man kan också år se i nationella brukarundersökningar att det är just maten som de äldre oftast är mest missnöjda med.Jag själv och många av mina kolleger inom äldreomsorgen har sett denna utveckling . Som vi ser det har mycket lite skett till det bättre. Tvärtom har matsituationen för de äldre blivit sämre. Jag menar att det kanske är dags att nu ställa lite tuffare krav på kommunerna för att vända utvecklingen. Då menar jag att man i alla fall bör se över en skärpt lagstiftning i det här fallet. Det gäller även fortsatt att det är kommunpolitikerna som har ansvaret. Vi tycker att det ska vara på det sättet.Vi ser dock betydelsen av måltiden och att det ser väldigt olika ut runt om i landet. Det är jätteviktigt för varje äldre person att maten, i de sammanhang där man är beroende av andras hjälp för att få sin mat, är innehållsrik, näringsriktig och så vidare. Därför säger vi inte nej till några metoder . Vi fortsätter att lägga tryck på kommunpolitikerna, och är öppna för att prova olika vägar för att säkerställa att varje person, oavsett ålder, i vårt land får en näringsriktig och god kost. Jag har en fråga till infrastrukturministern.Precis som från är jag och synnerligen oroade över läget för den svenska järnvägstrafiken. Jag tror också att ett av de främsta skälen till att vi ser så många problem är att man har öppnat upp totalt för avreglering och konkurrens inom den sektorn. Då tänker jag på en skrivelse från regeringen som kom och som handlar om just driften och underhållet av järnvägen. Där skriver regeringen: "Hade underhållets kvalitet märkbart försämrats efter konkurrensinförandet, borde det ha gett större utslag på punktlighet och antalet störningar." I går föreslog , generaldirektör, ett återförstatligande av besiktningsverksamheten av järnvägen. Har han fel? Det som tar upp belyser också att järnvägens situation verkligen är som en lång resa utan slutstation. Skrivelsen hänvisade till en utredning då man tittade på vad som hände när man började upphandla för underhållet. Det påbörjades redan 2000.Den andra delen handlar om den situation vi har just . Jag ser också att vi behöver göra flera saker. Långsiktigt handlar det om att vårda den infrastruktur vi har. Just därför har vi fördubblat anslaget till drift och underhåll och också skjutit till ännu mer pengar . Men det handlar också om att verkligen inventera, ungefär som vi gjorde med , och titta på var vi har flaskhalsar och var vi behöver bygga ut kapaciteten. När det gäller underhållet behöver samma sak också identifieras i en skala så att vi prioriterar i rätt ordning och framför allt sätter in åtgärder där riskerna är som störst att något händer eller att flest människor drabbas när något händer. som infrastrukturministern säger sig satsa på järnvägen såg vi att över 700 järnvägsarbetare varslades om att bli av med sina jobb från det otroligt viktiga arbete som de gör. Även om man lägger till mer pengar till - det vill vi i verkligen göra - är det fortfarande ett stort problem att inte har denna kompetens själva. De är helt beroende av att en massa olika privata företag ska utföra underhållet av järnvägen. Dessutom kan de kontrollera sig själva genom så kallad egenkontroll.Jag vill återigen fråga om infrastrukturministern tycker att avregleringen och privatiseringen av underhållet av våra järnvägar varit lyckad. Jag vill också ha ett konkret svar på min tidigare fråga om återförstatligande av besiktningsverksamheten av järnvägen, som föreslås av . Är det bra eller dåligt? Jag delar uppfattning att det är oerhört viktigt att har en egen säkerställd järnvägskompetens. När man jobbar inom olika företag kan det finnas ett ansvarstagande i att ha en egenkontroll. För mig har det varit viktigt att den som besiktar inte är vem som helst utan är certifierad.Jag träffade underhållsföretagen, de som har , och frågade dem om detta med besiktningen, vad det skulle innebära om gjorde den. Det var något som ansåg att man kanske borde titta på, och vi har fört ett sådant samtal. Det är viktigt att ser över vad det skulle innebära om självt utförde besiktningen, och jag har sagt att han ska titta på det. Om vi landar i att ett sådant steg vore bättre är jag inte främmande för att se till att det blir så. Men också de som utför arbetet har krav på sig att göra det rätt. Jag önskar ställa min fråga till kultur- och idrottsministern.Nu riktas allt strålkastarljus på de stundande i i . Många fantastiska unga män och kvinnor är genom sina idrottsprestationer på elitnivå goda förebilder för barn och ungdomar.Jag skulle vilja rikta ett ljus på friluftsrörelsen, för jag ser en naturlig koppling mellan friluftsliv och idrottsliv. Flera aktiva idrottsutövare har börjat sin karriär i samband med någon friluftsaktivitet och avslutar inte sällan sin aktiva period med att börja med eller återkomma till friluftslivet.Min konkreta fråga till ministern är om ministern är beredd att arbeta för att bredda Idrottslyftet genom att inkludera friluftslyftet. Ja, Idrottslyftet infördes av regeringen och omfattar 500 miljoner extra kronor för att fler barn och unga ska kunna idrotta. Det har också fått den effekten att många som inte idrottat hittat till idrotten.Jag delar uppfattning att många vill vara ute i skog och mark och röra på sig utan att kanske ha med tävlingsmomentet. Vi har i vår dialog med , som får drygt 1,7 miljarder , sagt att det samarbete de redan har med skolorna gärna kan utvidgas till att gälla friluftsrörelsen.Här skulle jag vilja lyfta fram scoutrörelsen som ett gott exempel. Genom scoutrörelsen kan man få mycket kunskap om miljö. Det är också en viktig integrationsfråga, inte minst för att scoutrörelsen är internationell. Jag vill tacka ministern för det positiva svaret. Vi vet att friluftsrörelsen har nästan två miljoner medlemmar. Man anordnar och gör en enorm insats för fysisk aktivitet och hälsa. Vid sidan av det finns dessutom miljömedvetenhet och naturturism.Ministern nämnde 1,7 miljarder. Friluftsrörelsen erhåller omkring 28 miljoner. Därför är det som jag tar upp mycket värdefullt. Dessutom har en studie visat att förädlingsvärdet i den svenska ekonomin tack vare friluftsaktiviteterna uppgår till och ger drygt 75 000 arbetstillfällen.Jag är givetvis glad att alliansregeringen presenterat en friluftsproposition, men jag menar att vi behöver ta ett steg till. Därför vill jag lyfta upp den här frågan. Jag är tacksam för svaret och hoppas kunna följa fortsättningen. I den här frågan är och jag inte på något sätt oense och jag tror inte någon annan i kammaren heller. Jag tar tacksamt emot en påminnelse, för jag tror att vi kan göra mer. Jag har haft flera kontakter med . De vet att vi gjort en hel del för att öka samarbetet. och deras olika specialförbund gör en enorm insats, och även där är många ideellt aktiva; annars skulle idrotten inte fungera. Men kopplingarna skulle kunna bli betydligt bättre.Anita nämnde en studie. Jag kan nämna en annan studie som cirkulerar, och skapar oro ska jag säga, i stora delar av . Den visar att en stor andel av befolkningen är fysiskt inaktiv. talar vi om övriga . I är det inte så, och framför allt är många äldre mycket mer fysiskt aktiva här än på andra håll.Det finns en risk att vi tappar bort barn och unga, inte minst dem som kanske inte gillar att tävla men ändå skulle vilja vara med. Jag tackar därför för påminnelsen. Jag har en fråga till bostadsministern.I veckan kom med sitt betänkande om bostadsbeskattningsfrågor. En slutsats som kommittén drar är att hyresrätten är skattemässigt missgynnad i relation till ägd bostad. Det är en slutsats som många av oss dragit.Vi är många som gärna hade sett att kommittén haft ett bredare direktiv för att kunna lämna förslag på hur man kunde komma till rätta med detta, men bostadsministern har i princip förbjudit kommittén att göra det genom att säga nej till olika tilläggsdirektiv. Därför är det inte märkligt att kommittén landat i det enda möjliga förslaget, som redan tidigare läckt ut, nämligen att man ska permanenta det undantag som funnits för fastighetsavgiften, ett förslag som ger en oerhört blygsam effekt på byggandet av hyresrätter.Frågan som kvarstår är: Vad avser bostadsministern att göra för att åstadkomma mer likvärdiga villkor för hyresrätt och ägd bostad? Det är korrekt att kom med sitt betänkande . De har gjort en analys av de skattemässiga förhållandena. De har också tittat på andra frågor - oäkta bostadsrättsföreningar, kooperativa hyresrätter med mera. Jag delar utredningens slutsats att hyresrätten har en uppförsbacke, är missgynnad särskilt i investeringsskedet. Där har vi en analys som jag instämmer ganska mycket i.Nu måste vi självfallet analysera utredningens resonemang och förslag. Det har regeringen ännu inte hunnit göra, utan vi får återkomma till det.Jag brinner för att vi ska skapa goda förutsättningar för att kunna bygga fler hyresrätter. Då är det tveksamt om just det föreliggande förslaget är det mest effektiva sättet att använda skattemedel för att åstadkomma det. Det får vi analysera vidare och återkomma till. Det finns, som sagt, flera förslag i utredningen som är viktiga på olika delområden av hyres- och bostadsmarknaden. Bostadsministern är inne på sitt fjärde år och hans parti har haft ansvaret . Den här frågan är alltså inte ny. Om man velat analysera och tänka igenom vad man skulle vilja svara hade man kunnat göra det för rätt länge sedan.När det gäller fastighetsavgiften har största privata förvaltare beräknat den till av den totala produktionskostnaden för byggandet av hyresrätter. Det är alltså ett oerhört blygsamt förslag som kommit från kommittén. Många har tagit upp att det borde bli mer likvärdiga skattemässiga förhållanden mellan hyresrätt och ägd bostad. Bostadsministern behöver återkomma till , tycker jag, med förslag om hur man tänker åstadkomma det, ifall man nu delar kommitténs slutsats. En orsak till att jag är tveksam till om just det här förslaget leder till så många fler nyproducerade hyresrätter, åtminstone på kort sikt, är att vi redan har tagit bort fastighetsavgiften . Vi har förbättrat kalkylen den vägen. Vi har ihop med parterna på hyresmarknaden utvecklat ett nytt hyressättningssystem. Vi jobbar med förslag om ökade till- och frånval vad gäller hyresrätter. Vi har utvecklat presumtionshyressystemet som gör att man lättare kan ta ut full kostnadstäckning för hyror vid nyproduktion. Vi har många kommuner som aktivt jobbar med sin markpolitik för att underlätta byggandet av hyresrätter. Det finns flera sätt att stimulera hyresrätter.Nu har vi fått en riktigt bra analys av skattesystemet ur hyresrättsperspektiv. Skattesystemet är komplext. Man kan inte bara rycka ut olika bitar ur det. Vi har också haft olika skattesatser exempelvis mellan hyresrätt och egnahem med mer än dubbelt så hög fastighetsavgift för egnahemsägare. Det har alltså även funnits fördelar för hyresrätten. Den komplexa situationen har vi fått en bra analys av. ska regeringen analysera förslagen och återkomma till . konstaterade infrastrukturministern: "De senaste årens extra prioritering på att vårda den järnväg vi har, har börjat få effekt." har ett tåg spårat ur. Risken för urspårningsfarliga fel har ökat . Över 700 underhållsarbetare inom järnvägen har varslats om uppsägning. Min enkla fråga till statsrådet är: Var det detta ministern avsåg när hon konstaterade att regeringens politik börjat få effekt? Om man har någon som helst uppfattning om järnvägens problem förstår man att ett långt eftersatt underhåll tar tid att återställa. Vi tillför mer pengar för att på lång sikt kunna göra detta men förmår också titta på problem som dyker upp. som hänvisar till var det starkt fokus på vintertrafiken. Jag vågar påstå att vi har en bättre vinterberedskap än sedan.Det görs trots allt underhållsinsatser, och antalet urspårningar har minskat , om man nu ska ta det som mått. Vi har en minskande trend för arbetsplatsolyckor. Det var ingen som förolyckades . har vi all-time-high. Vi har aldrig förut haft så många tågresenärer.Detta är komplext. Det finns inga enkla lösningar. Ska man raljera lite kan man sammanfatta ministerns budskap i en enda mening: Hade det inte varit för alla urspårningar hade järnvägen varit bra och säker.Jag upprepar vad som hänt efter att ministern konstaterade att utvecklingen gick åt rätt håll. Risken för urspårningsfarliga fel har ökat . Ett tåg har spårat ur. Över 700 underhållsarbetare vid järnvägen har varslats om uppsägning. Den enda som ser det positiva ljuset i tunneln i svensk järnvägstrafik är ministern.Förtroendet för svensk järnväg är kört i botten, och det är regeringen som bär ansvaret. Vi borde åtminstone kunna vara överens om att vi förtroendemässigt har en situation där människor vågar åka tåg.