kam-fs · H1C120140123fs · 2014-01-23 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Jag tror att vi alla är oroade över långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Under den här regeringens tid har långtidsarbetslösheten bland ungdomar tredubblats.Det har varit regeringens ambition - i alla fall har man sagt det - att ungdomar inte ska hamna i återvändsgränden fas 3. Trots det har , alltså 2013, antalet ungdomar i fas 3 ökat . Detta har skett trots att 2013 inte var något extremt krisår på svensk arbetsmarknad.Min fråga till är: Hur kunde det bli så här? Vi fick de senaste AKU-siffrorna, som visar, precis som frågeställaren inledde med, en bekymmersam utveckling när det gäller arbetslösheten. Det är vi väl medvetna om. De visar också en tillväxt när det gäller sysselsättningen.Vi har under en sett att det kommer nya jobb, men vi har fortsatt ganska stora problem, framför allt för de människor som står längst från arbetsmarknaden.Jag tycker att man ska vara lite nyanserad och noggrann här. Vi ser utan tvekan problem på ungdomssidan, framför allt när det gäller unga människor med svag utbildning. Vi ser problem för äldre människor, 55-plus. Och det handlar om människor som kommer från andra länder och människor med funktionsnedsättning.Det här är viktiga saker som vi lägger mycket energi på. ska man ha klart för sig att utan en arbetstillväxt, totalt sett i ekonomin, kommer vi aldrig att ha en chans att ge människor som står längst från arbetsmarknaden arbete. har regeringen praktiserat sin politik . Resultatet är svårt att beskriva på något annat sätt än som ett misslyckande när det gäller arbetslösheten, framför allt långtidsarbetslösheten bland ungdomar.Det finns inget skäl till att man ska ge upp i fråga om unga människors möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Men det är just vad regeringen gör när man placerar ungdomar i fas 3, där de ska vara sysselsatta hos en anordnare i stället för att delta i utbildning eller aktiva insatser för att kunna rustas att ta de lediga jobb som faktiskt finns. Vi har ju en situation på arbetsmarknaden där arbetsgivarna har svårt att få tag i personal till flera av de lediga jobben.Regeringens politik har prövats . har antalet långtidsarbetslösa ungdomar i fas 3 ökat . Hur kunde det bli så illa? Om man är seriös i politiken måste man kunna ha två saker i huvudet samtidigt.Man måste kunna se att i en internationell kontext har svensk arbetsmarknad klarat sig bra, jämfört med många andra länder. Det växer till nya arbeten i , mer än 200 000 nya arbeten som vi ansvarat för. Det finns inget skäl att vara nöjd med det. Men motsatsen präglar de flesta europeiska länder, och den situationen vore mycket värre.Det handlar om att vara glad över det som växer och djupt bekymrad när det gäller de grupper på svensk arbetsmarknad som har det tuffare än andra. Vi har en omvandling av svensk arbetsmarknad som gör att det är mycket svårare att få jobb för människor med låg utbildning, framför allt dem som inte ens har gymnasieutbildning, för människor utan erfarenhet från svensk arbetsmarknad och för människor som har mindre uppdaterad kompetens. Därför ska vi lägga våra främsta ansträngningar på de grupper som har det allra tuffast på den svenska arbetsmarknaden just . Jag har en fråga till landsbygdsministern. Det var många av oss som drog en lättnadens suck när årets licensjakt på varg stoppades i domstol. rapporteras det i radion att de ändrade regler för skyddsjakt som regeringen drev igenom har lett till en kraftig ökning av antalet vargar som skjuts av tamdjursägare, från tio stycken till tolv stycken bara andra halvåret 2013.Det handlar alltså inte om den skyddsjakt som beviljas av och , när man inte kan hitta någon annan lösning. handlar det om vargar som skjuts på eget bevåg av tamdjursägare när tamdjur riskerar att angripas.När det gäller skyddsjakten på eget bevåg vet man inte vad det är för djur som skjuts, om det är genetiskt värdefullt eller om det har valpar, till exempel. I radioinslaget kunde vi höra en länsstyrelsetjänsteman som berättade om hur man skjutit föräldrahanen i ett vargrevir. Det ledde till att de andra vargarna inte kunde följa älg utan tvärtom sökte sig närmare bebyggelsen och till mer lättdödade byten.Hur blev det så här? Vi har sett en tillväxt i de rovdjursstammar som vi har och ska ha i vårt land. Det är nu dags att börja förvalta de stammarna på ett sätt som innebär att också andra näringar och verksamheter kan fortsätta att utvecklas. Då tänker jag på näringar som renskötsel men också på bönder och de djur som bönder har. Det handlar om att vi får en tillväxt vad gäller livsmedelsproduktionen men också antalet jobb i vårt land. Därtill står det i de direktiv som finns i Europeiska unionen att vi har att ta sociala hänsyn. Det är precis vad regeringen har gjort i det här sammanhanget när vi har gjort de förändringar som är gjorda, bland annat vad gäller skyddsjakt på rovdjur i vårt land. Jag tror att vi har lite olika åsikter om huruvida det är lämpligt att ha licensjakt på en vargstam som ännu inte är långsiktigt livskraftig. Men gäller det frågan om skyddsjakten, den som sker på eget bevåg, där man inte riktigt vet vad det är för djur. Man har sämre kontroll över den jakten.Den stora ökningen kan inte motsvaras av den ökning som varit i vargpopulationen. Var avsikten att man på det här sättet skulle smyga igenom en ökning av antalet dödade vargar, eller var det någonting som skedde utan att det var planerat? Om det inte var avsikten undrar jag: Finns det några idéer om att göra någonting åt det? Vi kan konstatera att antalet angrepp på tamboskap har ökat i vårt land. Jag kan ta renarna som exempel. angrips och dödas tiotusentals renar av rovdjur i vårt land. Och när vi har populationer av rovdjur som är i den numerär som de är tyckte vi att det var lämpligt att ge möjlighet att också ta sociala hänsyn till dem som äger, hyser och lever på de här djuren, den hänsyn som systemet medger. Nordea presenterade sitt trygghetsindex. Det visar förvisso att svenskarnas oro för den egna ekonomin minskar, men det finns fortfarande en oro för hur pensionsutvecklingen kommer att se ut. Därför vill jag ställa en fråga till statsrådet om vad regeringen gör för att bidra till att vi får en bättre bild av den egna framtida ekonomin i pensionssystemet. Det råder uppenbarligen oklarheter kring hur den sammantagna pensionsinkomsten kommer att se ut när man väl går i pension. Vad gör regeringen för att öka kunskapen bland medborgarna om den egna situationen i pensionssystemet? Vi har ett nytt pensionssystem, om det nu kan kallas nytt , som vi i bred enighet har antagit i den här kammaren. Vi har alltså ett pensionssystem som i allt väsentligt bygger på vad du betalar in under ett långt arbetsliv delat med hur länge vi i genomsnitt lever, helt enkelt. Då händer det intressanta saker. Vi lever allt längre. Vi ökar visserligen vår arbetsvilja och arbetsförmåga också högre upp i åldrarna men inte alls lika mycket som vi lever . Detta sätter en press på pensionerna i . Det är ett ganska viktigt problem inom ramen för en glädjande utveckling.Jag tror att en fundamental fråga för oss handlar om att ge människor en god och transparent bild över hela pensionen, det vill säga att den allmänna pensionen, tjänstepensioner och privata pensioner måste spegla helheten så att man kan fatta ett rimligt beslut om hur länge man ska arbeta. Det gäller inte minst konsekvenserna av deltidsarbete - en fundamental fråga.Vi tar många initiativ just nu tillsammans med försäkringsbranschen och parterna om att öka denna genomlysning och transparens så att folk kan fatta beslut på riktigt kloka grunder. Tack för svaret! Det är viktigt att öka informationen och transparensen så att man kan förutse den egna pensionen i framtiden.Men det här handlar också om de åtgärder som måste till för att vi långsiktigt ska kunna få en bra och hög pension när det är väl är dags att ta ut den. Här har regeringen tillsatt ett antal utredningar för att se över det nya pensionssystemet och vilka förändringar som kan behövas för att hålla pensionerna på en bra nivå i framtiden.Vad händer med senare års utredningar? Hur jobbar regeringen vidare? Hur arbetar man i Pensionsgruppen för att utveckla pensionssystemet? Den parlamentariskt sammansatta Pensionsgruppen, som består av Alliansens fyra partier och Socialdemokraterna, förvaltar gemensamt hela överenskommelsen. Alla de stora utredningar som talar om, det vill säga AP-fonderna, premiepensionen, och en hel del tekniska beräkningsregler är föremål för samtal i Pensionsgruppen. Jag tänker inte spekulera i slutsatser, men vi är överens om att det är viktigt att bibehålla en överenskommelse. Det är viktigt att genomföra förändringar i bred enighet, och det är viktigt att nu påbörja en process som skapar långsiktigt hållbara pensioner.Den enskilt viktigaste frågan handlar om att successivt påbörja en resa där vi använder det faktum att allt fler människor lever allt längre. På olika sätt måste människors vilja och tillåtelse att arbeta högre upp i åldrarna stimuleras. Det kräver många saker, alltifrån pensionsåldersregler till arbetsmiljöinsatser till åldersdiskrimineringsinsatser. Det krävs kommande reformer på bred front. Jag uppfattar att vi är eniga om att behovet finns, och vi kommer att lägga fram gemensamma förslag. Jag riktar min fråga till integrationsminister 1 januari försämrades kommunernas självbestämmande på grund av en överenskommelse mellan regeringen och . Det krävs inte längre att en kommun är en avtalad anvisningskommun för att ska kunna placera unga asylsökande där i enlighet med propositionen om kommunalt mottagande av ensamkommande barn. Den huvudsakliga motiveringen var att det rådde brist på varaktiga bostäder i redan ansträngda anvisningskommuner.Sedan dess har det kommit en ny överenskommelse om att ändra förutsättningen för uppehållstillstånd från synnerligen till särskilt ömmande omständigheter samt inkludera de ungas familjer, vilket sannolikt kommer att öka antalet uppehållstillstånd ytterligare.Är det inte ur integrationspolitisk synvinkel ansvarslöst av regeringen att med den nya överenskommelsen pressa kommunerna och en redan överansträngd asyl- och migrationspolitik ytterligare? Tack, , för frågan!Nej, ur integrationssynpunkt är det viktigt att fler kommuner tar ett större ansvar för ett mottagande. Det finns en grundläggande fråga om flyktinginvandring där vi alltid skiljer oss åt. Jag tycker att människor som flyr mördandet i ska få en i . Det tycker inte Sverigedemokraterna.Om man tycker som jag att vi ska ha en öppenhet handlar det också om att fler kommuner behöver ta ett ansvar. blandar ihop olika saker. Där det finns en möjlighet att ytterst använda tvång gäller ensamkommande barn. Där är verkligheten sådan att ett antal kommuner har fått ta ett alltför stort ansvar, och det är rimligt att fler kommuner är med och delar på den bördan.Utgångspunkten i normalfallet, vilket också är det bästa ur integrationssynpunkt, är att det sker ett samtal med en kommun om att se till att få en bra start för en 14-, 15- eller 16-åring som har flytt på egen hand till Sverige.Sedan blandar in den förändring vi nu är överens om när det gäller barn och barns asylskäl. Regeringens och samlade bedömning är att vi behöver ett tydligare barnperspektiv i flyktingpolitiken, och det kommer att leda till att fler som inte har fått skydd får stanna. Tack, statsrådet, för svaret!Jag var inne på frågan om ansvar. är integrationsminister, och hans ansvarsområde är integration. Integration är inte möjligt om antalet utlänningar som kommer hit är ohanterligt stort.Enligt kommer av flyktingarna till landvägen. Utöver det kommer också en stor andel via flyg från andra EU-länder. Trots det avgjordes av asylärendena i enlighet med Dublinförordningen.Regeringen påstod tidigare att kommunerna inte kunde hantera dåvarande flyktingtillströmning. Den bästa lösningen kan då inte vara att i ännu högre grad belasta dessa kommuner när det finns andra EU-länder som tar emot färre flyktingar och som i enlighet med Dublinförordningen också ska hantera deras asylprocesser eftersom man ska söka asyl i första asylland. Varför efterlever inte Dublinförordningen? Det blir alltid lite märkligt när i grunden låtsas som att man vill ha integration. Ni lever egentligen på den grundläggande idén att ni inte vill att människor ska komma hit.Är det omöjligt att se till att människor kan få en ny start i ? Svaret på den frågan är tydligt nej. Det största flyktingmottagandet har haft var under . Då sade människor med värderingar att detta aldrig kommer att gå: kan inte ge dem som flyr undan den etniska rensningen på en i vårt land, utan någon annan borde hjälpa till.Men tog ett stort ansvar. kan vi titta på hur det gick med Balkaninvandringen. Det gick ganska bra. Av dem som var barn när de kom till och fick en är det fler som läser på svenska universitet än barn födda i . Sysselsättningsgraden bland dem som var när de kom till är på ungefär samma nivå som för människor födda i förnekar inte att det finns integrationsutmaningar, men lösningen på dem blir aldrig att ställa grupp mot grupp. Lösningen på utmaningarna för denna regering blir aldrig att stänga gränser. Vi ska fortsätta att vara stolta över öppenheten. Den har fungerat historiskt. Lösningen är inte att stänga gränserna, utan lösningen är fokus på jobb och kunskap i svenska språket. kom Socialdemokraterna, och de fyra borgerliga partierna överens i den så kallade om ett nytt regelverk för de fristående skolorna. Syftet var att få ordning och reda i vårt skolsystem. Vi har i mångt och mycket tappat kontrollen över det, och det drabbar framför allt eleverna och deras föräldrar.En viktig del av uppgörelsen var att vi kom överens om att vi skulle ställa krav på långsiktighet för att få driva skola. Bakgrunden är att det har funnits, och finns fortfarande, företag med snäv horisont för sina investeringar. Det i sin tur riskerar att drabba kvaliteten i skolan.Vi var överens om att det skulle ställas krav. Vi var också överens om att det skulle finnas tilläggsdirektiv med en definition av långsiktighet. kom regeringen med ett förslag som innebär att det ska utredas om det över huvud taget ska ställas krav på långsiktighet.Mina frågor riktar sig till . Är vi även i fortsättningen överens om att ställa krav? Varför är utredningsdirektivet så luddigt skrivet? Tack, , för frågan! Den är viktig. Härmed får jag möjlighet att försöka förklara.Regeringen står med bestämdhet bakom . Vi hävdar bestämt att tilläggsdirektivet som läggs fram till inte är i strid med uppdrag - tvärtom.Jag kan läsa upp en mening som jag tycker är väsentlig i det nu fattade beslutet om tilläggsdirektiv: "En utgångspunkt bör vara att bolag som utför offentligt finansierade välfärdstjänster bör ha en långsiktig inriktning på sin verksamhet och inte huvudsakligen vara inriktade på kortsiktig lönsamhet eller inriktade på att sälja inom . "Regeringen säger också att vissa företag i sin affärspolicy har med att de ska sälja . De företagen är förmodligen inte lämpliga att bedriva verksamhet. Detta ska utredaren på ett rättsligt sätt utreda. Här handlar det om att göra en rättssäker prövning - ett rättssäkert system. Jag vill med bestämdhet hävda att det vi nu gör är helt förenligt med uppdrag, som jag är glad att vi är överens om. Tack, statsrådet, för svaret - men jag är inte nöjd!Det är rätt och rimligt att alltid se över om det är rättsligt möjligt att göra så. Men i direktiven står det också att utredaren ska bedöma om det är lämpligt att ställa sådana krav. Jag menar att det är att frångå överenskommelsen. Där var vi överens om att det skulle ställas sådana krav därför att det finns ett problem med den affärsmodell som en del riskkapitalbolag har med en snäv investeringshorisont, som i sin tur riskerar att drabba kvaliteten på utbildningen.Jag vill ha ett klart och tydligt besked på min fråga från statsrådet. För att en överenskommelse ska vara en överenskommelse måste man vara överens som parter. Är vi även i fortsättningen överens om att det ska ställas krav på långsiktighet och att det som utreds handlar om definitionen av densamma, eller är vi det inte? Svaret är naturligtvis avgörande för fortsättningen. Vi är överens. Det är det korta svaret.Det längre svaret är att utredningen ska se på om detta rättsligt är möjligt och lämpligt enligt aktiebolagslagen. är det definierat så att det finns en portalparagraf om att aktiviteten i ett aktiebolag ska handla om vinst för ägarna. Det ska rättsligt redas ut om man i dagens aktiebolagslag kan forma in andra krav, andra definitioner, som gör att de här bolagen passar i välfärdssektorn.Detta kommer att ta tid. I samråd med utredaren har vi kommit fram till att, för att få ett ordentligt rättssäkert utlåtande, krävs den tid som är avsatt för utredningen. Jag är helt överens med dig, , om den definition som du gav, och den återspeglas enligt min uppfattning i tilläggsdirektiven till . Etableringen av utrikes födda på arbetsmarknaden har nämnts som en stor och viktig utmaning. Även om vi ser positiva tecken är det fortsatt alldeles för många med invandrarbakgrund som inte etablerar sig på svensk arbetsmarknad. Integrationsministern har nämnt i debatten att det viktigaste för alliansregeringen är utbildning och jobb. Efter den etableringsreform som infördes och Skolinspektionens granskning av svenska för invandrare finns det väldigt mycket att önska. Bland annat kritiseras kvaliteten, inte minst att det är för dålig individanpassning. Eftersom det här har stark påverkan på integrationsprocessen är min fråga till statsrådet vad han tänker vidta för åtgärder. Vi har gjort ett antal insatser för att förstärka kvaliteten i svenska för invandrare. har det också gett resultat. Det är betydligt fler som läser svenska för invandrare , och det är betydligt fler som går ut med godkända betyg än för . På ren svenska: Fler av dem som kommer till lär sig svenska, och det är bra.Frågeställaren har helt rätt i att vi fortfarande har ganska kraftiga utmaningar kvar. Vi har variation över landet. På sina håll är vi väldigt duktiga på att se till att vi anpassar undervisningen efter den utbildningsnivå en person har med sig. På andra håll har vi fortfarande problem med att vi har för lite av individualisering.Regeringen har på sitt bord betänkandet från den så kallade , som är lite bredare och där man ser på svenska för invandrare brett. Det finns fler förslag där som vi jobbar vidare med, bland annat förslaget om att lyfta in svenska för invandrare som en del av den kommunala vuxenutbildningen för att göra det lättare för den som vill läsa vidare på att gå från svenska för invandrare till svenska som andraspråk och sedan till universitetsutbildning som komplettering. Jag vill tacka statsrådet för svaret. Att kunna välja svenskundervisning är jätteviktigt, och det är viktigt att det ska anpassas till olika yrken. Då har Arbetsförmedlingen en viktig roll redan i etableringsprocessen. Även här finns det synpunkter. Samverkan mellan kommunernas sfi-enheter och Arbetsförmedlingen kan bli bättre, och enskilda ska kunna skrivas in mycket snabbare i sfi. Det fungerar inte i dag.Jag vill naturligtvis veta vad statsrådet som ansvarig för etableringsreformen tycker kring den här problematiken. En sak som vi vet fungerar bra är att koppla svenskundervisning till det yrke man har i , som svenska för busschaufförer, svenska med yrkesinriktning, praktik tillsammans med svenskundervisning. Vi ser en kraftigt ökad motivation hos dem som har kommit, och vi ser en kraftig förbättring när det gäller att få jobb. Man lär sig svenska snabbare. Den utredning som jag nämnde lägger fram förslag även i denna del. Kan vi föra det här samman så att det blir enklare att läsa yrkessvenska runt om i ? Det är en av de frågor som vi kommer att arbeta vidare med.Vi har en utveckling på sfi som går åt rätt håll, men vi har mycket kvar att göra. Det är bedrövligt, vilket jag ser när jag besöker kommunerna, när olika aktörer drar åt olika håll och inte ser till att man använder den i på rätt sätt för att snabbare komma i jobb och lära sig svenska språket. Där har vi också mycket kvar att göra när det gäller samverkan.Fokus på jobb och fokus på svenska språket är kärnan, men vi ska återkomma med fler förslag framöver. Det gör ont i mig att se fattiga människor från andra länder sitta ute i kylan, ofta , med en liten pappmugg som de hoppas att vi som går förbi lägger en slant i därför att de inte kan försörja sig i sitt eget hemland. Tiggeri, som vi kallar det för, är inget någon gör med stolthet, utan man tvingas in i denna situation av fattigdom och utsatthet.Många vill hjälpa, men det är svårt för kommunerna att göra insatser för dessa utsatta människor utifrån dagens regler. Kommunerna klarar inte av att ta ansvar själva, utan det behövs nationella riktlinjer och hjälp.Min fråga går till statsrådet : Vad avser regeringen att göra eller gör för att kommunerna ska få hjälp att klara denna svåra situation? Det är en angelägen fråga. Det berör oss alla när vi möter människor som väljer att tigga på en gata i . Bakgrunden är ungefär den som frågeställaren berättar om. Man har kommit från en situation med ofta diskriminering, mycket stort utanförskap och väldigt lite av framtidstro i ett av de länder som är medlem i den europeiska unionen. Det förs fram olika förslag i debatten. En del säger: Vi måste stänga våra gränser. Det är inte svaret. Den fria rörligheten ska gälla alla européer oavsett etnisk bakgrund. En del andra säger: Vi ska förbjuda tiggeri; då löser vi det hela. Det är inte heller svaret. Om vi skapar ett samhälle där man säger nej till att visa solidaritet gentemot varandra är vi på en mycket farlig väg, och vi lägger dessutom skulden på den som tigger. Den fråga som vi måste jobba med är att se till att situationen blir drägligare i de länder som dessa människor kommer ifrån, framför allt . Men även och har stora romska minoriteter som lever under miserabla förhållanden.Jag kommer att återkomma till vad vi gör på EU-nivå. EU och dess medlemsländer måste självklart ta sitt ansvar, men har också möjlighet att hjälpa till. Många av dessa människor som vi ser vittnar om att det, trots att de tvingas att sova och bo i provisoriska tält eller utomhus, är bättre än hur de har det i sitt hemland. Det är något som är svårt att förstå för väldigt många av oss, speciellt för oss här inne.Att bekämpa fattigdom är en sak och en lösning, men det tar tid. Att förbjuda tiggeri, som en del vill, är inte någon lösning på problemet - det håller jag med om. Det handlar människor som ofta är utsatta för diskriminering i sitt eget hemland. Det handlar om människor som är väldigt fattiga.Jag fick inte riktigt något svar från statsrådet. Vad avser regeringen att göra eller gör? Det här är angeläget, för det handlar om människor. Vi trycker på framför allt på EU-nivå för att länder ska ha ansvar för de medborgare de har i sitt land. Vi är några i denna kammare som vet hur situationen ser ut till exempel för romer i flera av EU:s medlemsländer. Den är ofta vedervärdig.Vi har ett politiskt klimat i där politiska ledare hetsar mot romer. Det har jag tagit upp på EU-nivå. Jag kommer att träffa den rumänska ambassadören . Vi kommer att fortsätta diskussionen om hur vi kan sätta ytterligare tryck på de berörda länderna.Det finns pengar i bakgrunden. EU-systemet erbjuder pengar för att bryta fattigdomen, men det provocerande är att till exempel inte ens söker dessa pengar som man kan få från EU-systemet för att göra något åt problemet. Den svåra fråga som ställs är om regeringen borde göra mer för den här gruppen. Det finns inga sådana planer , av det enkla skälet att idén med den fria rörligheten är att man ska kunna röra sig mellan länder, söka jobb och studera. Det här är en grupp som egentligen inte är en del av det svenska välfärdssystemet.Några sådana planer finns alltså inte . Jag riktar mig till försvarsminister .