kam-fs · H1C120140403fs · 2014-04-03 14:00:00 — De var tydliga i sitt budskap till mig: Se till att den reform som regeringen införde, att tudela gymnasiet, upphör så att alla program ger allmän högskolebehörighet! Det skulle förändra situationen.Därför är min fråga till utbildningsministern: det inte dags att se sanningen i vitögat? Den reform som du drev igenom var misslyckad och är misslyckad. Ungdomar flyr yrkesprogrammen. Är det inte dags att göra om och göra rätt? Jag tror att det vore ett mycket stort misstag att gå tillbaka till den gymnasieskola som skapades av och som innebar en enorm utslagning i varje årskull. En tredjedel av varje årskull slogs ut i den gymnasieskola som vi nu lämnar bakom oss.De hoppade av eller gick kanske färdigt men utan att bli godkända i slutändan. Det var för att man ställde kravet att varenda kotte ska bli högskolebehörig. ser jag att ni går till val på att alla återigen ska bli högskolebehöriga och att den utbildningen dessutom ska bli obligatorisk. ska alltså bli det enda landet i hela världen som sätter upp kravet att hela befolkningen ska bli universitetskompetent. Inget annat land har tänkt den tanken.De länder som har låg ungdomsarbetslöshet och många sökande till yrkesutbildningar har i stället lärlingssystem. Så är det i , , och . Det är den riktningen vi bör gå i. Alla vill inte bli akademiker. Alla kan inte bli akademiker, och ett samhälle fungerar inte om alla är akademiker. Det är märkligt att utbildningsministern slår dövörat till för verkligheten. Jag besöker många olika gymnasieskolor, och överallt får jag samma budskap från både lärare och elever: Det var en dålig reform när man tudelade gymnasiet och tog bort den allmänna högskolebehörigheten på yrkesprogrammen.Nu har ni delvis backat efter massiv kritik från många håll, men det finns ändå en skillnad mellan de högskoleförberedande programmen och yrkesprogrammen. Det är den tudelningen som är misslyckad och leder fel, och vi ser i statistiken att elever lämnar yrkesprogrammen. Många skolor ser detta och är oerhört bekymrade för skolans framtid. Varför vill inte utbildningsministern se det problemet?Vi behöver inte snacka om att alla ska bli akademiker, för både ministern och jag vet att det inte är så. Alla vill inte göra samma sak, men möjligheten måste finnas och dörrar ska vara öppna. Det är de ju, . Det är fullt tillåtet för alla elever i svensk gymnasieskola att läsa in högskolebehörighet. Gör man det inte på gymnasiet är det en rättighet att göra det på komvux . Jag delar helt uppfattningen att alla dörrar ska vara öppna, men de måste också vara öppna för de ungdomar som vill gå ut i yrkeslivet utan att läsa in akademisk behörighet. Problemet med den skola ni skapade var att den skapade en enorm utslagning. Jag tycker inte att den gymnasiereform som vi har gjort är färdig. Vi behöver utveckla den och gå ännu mer på lärlingsspåret. Vi behöver lära oss av de länder i som har mer av lärlingssystem. har väldigt många som söker till yrkesutbildningar. har det, liksom och . Där kräver man inte högskolebehörighet, men man har en yrkesutbildning i nära samarbete med näringslivet genom lärlingssystem. Det är den vägen vi bör gå i stället för att lagstifta om att alla ska bli akademiskt behöriga. Jag tror att integrationsminister kan svara på denna fråga.I landshövding utredning Kvinnor och barn i rättens gränsland lyfts en väldigt utsatt grupp fram, nämligen utländska kvinnor som förts in i av svenska män genom personlig anknytning och fått tillfälligt uppehållstillstånd. Enligt utredningen utsätts en mycket omfattande del av dem för våld och kränkningar, och kvinnan ges ingen möjlighet att lämna mannen utan att bli utvisad från . Vad anser ministern att vi kan göra för att synliggöra och hjälpa dessa kvinnor? Det är precis som frågeställaren säger: Det finns en grupp kvinnor som kommer till , har gift sig med någon här och sedan hamnar i en misshandelssituation där den som utnyttjar dem är medveten om att de har svårt att gå till polisen eller myndigheter eftersom de bara får stanna så länge de är gifta. Det finns ett antal förslag i utredning. Flera av dem är under genomförande. Vi följer frågan noggrant. Det finns en diskussion om huruvida man ska avskaffa den så kallade tvåårsregeln. Nackdelen med att avskaffa den är att det skulle bli mycket svårare för anhöriga att invandra över huvud taget. Då skulle det ta för familjer att återförenas.Vi har valt att gå vidare på ett antal andra punkter, och vi följer frågan noga. Det finns dessutom en möjlighet om man vittnar och någon blir dömd att få stanna även om man inte har varit i en relation . Den andra sidan av frågan är männen. I utredningen går det att läsa att vissa svenska män sätter i system att föra hit en kvinna, utsätta henne för våld och övergrepp och sedan bryta relationen innan de två åren har gått och kvinnan alltså inte ännu har rätt att ompröva sitt uppehållstillstånd, för att sedan ta hit en ny kvinna. Vad anser ministern att vi kan göra för att stoppa dessa män, som för hit kvinnor på andra grunder än kärlek? Till att börja med ska vi ha ett rättsväsen som fungerar, så att de faktiskt blir dömda. Det övergrepp man utsätter en person för när man slår, misshandlar, sexuellt utnyttjar och ibland systematiskt våldtar någon som är fånge i sitt eget hem, ska bestraffas. Då behöver vi ett rättsväsen som fungerar.Genom och regeringen har vi ökat kunskapen om sexualbrott. Vi har också sett över ett antal straffsatser. Jag tycker att vi behöver följa utvecklingen. Det viktigaste är att samhället reagerar, i synnerhet på grova brott.Som steg 2 är jag inte främmande för att vi behöver hitta system för att förbättra informationen till de kvinnor det faktiskt berör. Om detta händer gång efter annan, är det då inte rimligt att den som är på väg till ska kunna få information om vem de är på väg till? Det är frågor som ligger under och , men jag tar med mig dem i regeringens fortsatta arbete och tackar för frågan. Jag vänder mig till statsrådet . Jag har fått ett brev, och jag tänkte läsa upp lite av innehållet i det. Bakgrunden är att en företagare på vårkanten hade fått en beställning på tre hus av en kund. De skulle levereras , . Kunden ville inte eller kunde inte betala. Företaget hade bundit mycket kapital i form av personal- och materialkostnader. Företagaren kontaktade då och berättade om sin situation och bad muntligen om anstånd med skatteinbetalningen. Det gjordes en överenskommelse. Man var överens om att företaget skulle betala in pengar och slutligen månaden därpå, alltså i två omgångar.Företagaren trodde då att allt var frid och fröjd, ända tills det visade sig att han fick en försämrad kreditvärdighet hos sina leverantörer. Han trodde att han hade gjort en överenskommelse med , men den fungerade inte. Hur kan det komma sig? Jag måste uppriktigt sagt säga att jag inte är säker på att jag förstod frågan. Dessutom kan jag berätta att skatteärenden lyder under statsrådet vore tacksam om jag kunde få en mer utförlig fråga. Jag förstod inte riktigt frågeställningen. Frågan handlar om att man gör en överenskommelse som sedan inte fungerar. I den fortsatta handläggningen går man nämligen ut med att företagaren har en skatteskuld. Det innebär att budskapet till leverantörerna är att företagaren inte är kreditvärdig. Det innebär att de tar ut en högre avgift, så att företagaren får en högre kostnad. Det innebär också problem med försäkringsbolag därför att företagaren har en anmärkning.Problemet i sig självt är att man tror att man har gjort en överenskommelse, men systemet fortsätter att hävda att man har en obetald skatteskuld. Om jag som privatperson ringer till och begär uppskov är det inga problem. Det antecknas, och sedan går det in i systemet. Men i det här fallet går det inte in i systemet. Jag vet fortfarande inte om jag riktigt förstår frågan. Om jag ska gissa handlar det om att banken i fråga gjorde en annan kreditbedömning av företagaren efter att han fick en uppgörelse med . Då är frågan om det finns skäl för det allmänna eller oss politiker att lägga sig i bankernas riskbedömning. I allmänhet gör det inte det.Banken måste naturligtvis själv bestämma vilken riskbedömning man gör och vilka kreditmöjligheter en företagare har. Dess bättre har vi i det här flera banker att gå till, så om man får nej hos en bank kanske man kan få bättre svar hos en annan bank. Vi har fyra stora fungerande banker och ett antal fristående sparbanker, så jag får hoppas att företagaren kan använda sin konsumentmakt till att gå till andra banker. Min fråga är också till utbildningsministern. Den handlar om tilläggsbeloppet för elever i - inte med - behov av särskilt stöd. Enligt en dom i 2012 - det var alltså inte ett politiskt beslut - ska det inte ges i undervisningssituationer. Skolan består ju till stor del av just undervisning.Frågan ställdes tidigare. Då svarade ministern helt självklart att ministern inte ville föregripa den utredning som då fanns och som bland annat skulle titta på tilläggsbeloppet i form av lagförändringar. finns propositionen här, och det står ingenting om tilläggsbeloppet. Tänker skolministern agera på något sätt? Ja, vi tittar på den frågan med anledning av domen, som delvis kom som en överraskning för alla, även för regeringen. Det är dock en målkonflikt, ska sägas. Men jag tycker att det är problematiskt. Jag antar att frågeställaren också tycker det - det är därför frågan ställs.Vi tittar på frågan och ska återkomma till när vi har tagit ställning. Tack för svaret, ministern! Jag tycker att det låter bra. För mig är problemet att det blir en krock mellan skollagen, som ger elever i behov av särskilt stöd just rätten till stöd, och domen, som på ett sätt tar bort det stödet. Det är den krocken som bekymrar mig. Den bekymrar mig också. Jag har en fråga till lantbruksminister . Vi vet att de gröna näringarna är basen och grunden för en levande landsbygd. Många tar det för givet. när det våras ser man fram emot de gröna ängarna och de vackra hagarna. Och kultur- och naturlandskapet uppskattas av oss alla. Vi vet att besöksnäringen växer också på landsbygden.Men grunden och förutsättningen för gröna ängar och öppna hagar är faktiskt att det finns en matproduktion, en livsmedelsproduktion. Livsmedelsproduktionen är lite grann av grunden för ett aktivt jordbruk. Det är därför min fråga riktar sig till lantbruksministern.Vi har en diskussion - många bönder för den med mig - kring om det inte behövs en svensk livsmedelsstrategi som lyfter upp kvaliteten i det svenska jordbruket men också ger grunden för en strategi där vi kan behålla den levande landsbygden och de öppna hagarna. Tack för frågeställningen, ! Jag instämmer i påståendet att vi bör och ska producera mer mat i vårt land, apropå att vi har en förhållandevis stor import av vissa produkter som är möjliga att producera under goda förutsättningar och villkor i vårt land. Den här produktionen ger oss dessutom jobb. Svaret på den direkta frågan är: Ja, regeringen förbereder en sådan genom den konkurrenskraftsutredning som tillsattes . Jag tackar för beskedet. Jag vet att landsbygdsprogrammet också har gett signaler som öppnar för en levande landsbygd och insatser.Anledningen till att jag har fokus på detta är att jag träffar många bönder som redovisar sin vardag. Och vi är många i vårt land som tar del av glädjen i att kunna turista i, besöka och se ett aktivt landskap som växer fram. Men grunden för att vi ska kunna göra detta är ständigt att vi har en matproduktion och att det finns ett jordbruk som kan producera livsmedel till oss.Det gäller därför, tror jag, att vara tydlig med att en svensk strategi när det gäller livsmedel skulle vara viktig för att just markera skillnaden i konkurrenskraft gentemot andra länder som importerar varor, som inte har samma kvalitet när det gäller djurhållning och som inte heller har samma skydd när det gäller livsmedelsproduktionen, grönsaker och annat. Det är därför som jag välkomnar och hoppas att vi kan se fram emot en svensk livsmedelsstrategi för landsbygdens utveckling men också för konsumenternas glädje. Tack för frågeställningen, ! Det är en angelägen frågeställning. Det är ett av skälen till att vi har hanterat de stödsystem som är aktuella, nämligen gårdsstödet och landsbygdsprogrammet, på det sätt som vi har gjort. Vi har skött de fördelningar som där är möjliga och gjort de val som där är möjliga. Det handlar nämligen om att se till att få fram en större och mer omfattande svensk matproduktion, för det ger oss jobb. Men det ger också ett underlag, precis som frågeställaren säger, för annan verksamhet på svensk landsbygd, till exempel turistverksamhet. Det är ju få människor som vill turista i ett land som bara är täckt av skog, exempelvis. Min fråga går också till landsbygdsminister . Om livsmedelsproduktion är en förutsättning för att bo på landsbygden är väl ändamålsenliga bostäder en annan förutsättning.För ungefär en månad sedan kom med en rapport där man granskar bostäder för äldre på avfolkningsorter. konstaterar där att regeringen inte ger kommunerna de förutsättningar som faktiskt krävs för att kommunerna ska kunna leva upp till målen i bostadsförsörjningslagen. Hälften av de kommuner som svarade på den här enkäten sade att de inte klarar av att möta de äldres efterfrågan på ändamålsenliga bostäder.Som landsbygdsminister har ett genuint intresse av att människor ska leva och bo. Då är bostaden central. Min fråga blir: Vilka initiativ tänker ministern ta i den här frågan? På mitt departement tas det ett antal initiativ på området, dock ej vad gäller bostäder, eftersom arbetet i regeringen är så fördelat att det sköts av ett annat departement. Men vi har mer eller mindre dagliga kontakter med varandra.Då kan jag meddela, vilket är känt för kammaren, att vi har gjort ett antal ändringar i förordningar som till exempel gäller förenklade byggregler, så att det blir billigare att få fram de bostäder som behövs för äldre men också för den som är yrkesverksam eller till och med ung i vårt samhälle. Det handlar om att vi ska få nya bostäder i vårt samhälle.Dessutom känner kammaren väl till att vi återigen har ett system där staten kan gå in tillsammans med kommunen för att täcka de lån som det är brukligt att ta när man bygger en bostad. Det är ett system som inte fanns under och som Socialdemokraterna faktiskt avskaffade under sin regeringsperiod. fanns det under en mycket , och det möjliggjorde ett bostadsbyggande i alla delar av landet. kanske inte lösningen för de äldre är att bo i små Attefallskojor. Lösningen är nog det som redan har påbörjats, nämligen byggandet av trygghetsbostäder för äldre. Det är precis det som de små kommunerna inte klarar av, eftersom regeringen har satt för höga krav på vad som ska till för att man ska få ett sådant investeringsstöd.Det är klart att det förhindrar en rörlighet på bostadsmarknaden, som gör att yngre generationer kommer åt hus eller gårdar, eller gör att det sker en onödig urbanisering för att människor inte hittar en ändamålsenlig bostad så att de kan bo kvar på landsbygden.Mitt råd till ministern är att han ska säga precis som tidigare sade: Jag lovar att ta med det till mina kolleger. Det tycker jag att också landsbygdsministern ska göra i den här frågan. Ja, det gör jag jättegärna, för jag instämmer i problematiken. Det är skälet till att vi rent allmänt regelförenklar så att det blir rimligare kostnadsmässigt - man kortar ned tidsintervaller och så vidare - att bygga bostäder för både äldre och yngre i alla delar av vårt land. Bostaden är ju en förutsättning för att man ska bo bra på olika orter.Men det är också så att vi har infört ett system, vilket jag nämnde i mitt tidigare inlägg, som återigen innebär att staten tillsammans med en kommun kan gå in och stödja den finansiering som är nödvändig för att en bostad ska komma till.Men jag tar jättegärna med mig frågeställningen - för den är viktig - till min kollega , som sköter det här i regeringsarbetet. Min fråga är riktad till biståndsminister biståndsministern sade i ett tidigare inlägg var hon i . Det är ett land som har haft ganska turbulenta år med revolution och demokratisering och sedan en återgång till auktoritärt styre och odemokrati, och har vi sett början på något som kanske kan bli bra, genom att man har avsatt en odemokratisk regering och andra har tagit över och att det nu ska ske val.Allt det är gott och kan båda vägen för en demokratisk utveckling men också en ekonomisk utveckling. ser vi den ryska aggressionen och den invasion av som genomfördes, som sedermera ledde till att den delen annekterades. Vi följer debatten med spänning.Vad kan göra, och vad avser biståndsminister att göra vad gäller stöd till demokratiska krafter i ? Vad kan vi göra för att förhindra korruptionen, och hur kan vi stärka samhällsinstitutionerna, så att vi banar väg för såväl demokratisk som ekonomisk utveckling i ? Tack, , för en viktig fråga!Vi har inom EU ett vänskapligt grannförhållande till . Det är med stor oro man kan följa den utveckling som har skett.När det gäller biståndet: Vi har varit i . Regeringen har precis antagit en ny strategi i fråga om . Den innebär betydande stöd ekonomiskt på tre olika områden, bland annat ett närmande till EU och förstås, med mer av marknadsekonomi, mer korruptionsbekämpning, bättre företagsvillkor, mer miljösatsningar och klimatbidrag som gör att ukrainarna kan spara energi - de förbrukar så mycket energi som den normala europén - samt stöd till mänskliga rättigheter, inte minst kvinnoorganisationer, hbt-personer och utsatta grupper i Ukraina.Jag får fortsätta med några ytterligare punkter i mitt andra inlägg. Tack, statsrådet, för svaret! Det är bra.Utvecklingen i är mycket beroende av vad som händer och sker i det stora grannlandet , som också brottas med en rad problem, inte minst kring demokrati och mänskliga rättigheter, där man har , som blir alltmer auktoritär, och hans regim, som fortsatt förtrycker, hotar, terroriserar och fängslar oppositionella, journalister, hbtq-personer och så vidare.Internationella riktlinjer och regelverk medger inte att vi använder svenskt bistånd i , utifrån att landet är på en sådan ekonomisk nivå att man inte behöver göra det, vilket är fullt rimligt. Däremot blir problematiken att vi då inte heller har möjlighet att i ett auktoritärt, odemokratiskt land som vara med och arbeta med biståndsmedel för att stödja journalister, oppositionella och alla de demokratiska krafter som finns.Hur kan - som så tydligt prioriterar mänskliga rättigheter, demokrati, kvinnors och barns rättigheter och så vidare - vara med och bidra till att motverka de mörka krafter som stöds av den , och hur kan vi påverka och stödja de demokratiska krafter som finns i landet? Det påstår är riktigt - att det är en otäck utveckling som vi ser i vårt östliga partnerskap. Det har gjort sig skyldigt är väl det minst goda grannskap man kan tänka sig, nämligen att annektera ett demokratiskt land. Vi har mycket starkt fördömt det och anser fortfarande att är en del av Ukraina.Det vi kan göra och faktiskt gör när det gäller är inte att ge stöd från biståndsbudgeten, eftersom är ett medelinkomstland. Däremot kan vi från utgiftsområde 5 ge stöd till just det som efterfrågar, det vill säga demokratiska organisationer, oppositionella och journalister. Speciellt i samband med Putins mycket aggressiva antihomolagar har vi stöttat aktivister i och tänker fortsätta med det. Det är en viktig del att stödja människorna i och se till att vi också kan förbättra förhållandena i , som jag inledde med. Min fråga går till statsrådet . Hur tycker statsrådet att det har fungerat och fungerar med etableringslotsarna? Tack, , för frågan!Etableringslotsarna är en del av den omläggning vi gör av integrationspolitiken. Vi har flyttat ansvar från kommunernas socialkontor till Arbetsförmedlingen för att få ett tydligare jobbfokus. Till det kan en nyanländ välja en etableringslots.En oro som fanns till en början var att det inte skulle finnas etableringslotsar över hela landet. Men det gör det. Nästan alla nyanlända väljer en etableringslots. Nästan alla nyanlända är också relativt nöjda med sin etableringslots.Det intressanta att mäta är om det nya systemet fungerar bättre eller sämre än det gamla vad gäller starten i . Där ser vi att man ligger närmare arbetsmarknaden och att vi når bättre resultat med hela reformen.När det sedan gäller konkreta etableringslotsar finns det uppgifter i medierna och även uppgifter som når mig om att alla etableringslotsar inte sköter sig. Där vill jag vara mycket tydlig: Det ska inte förekomma fusk i systemet. Arbetsförmedlingen ser nu över sin upphandling. och på mitt departement tittar vi över vad vi kan göra ytterligare för att skärpa regelverket. Är det då statsrådets uppfattning att systemet med externa etableringslotsar är det bästa alternativet? Etableringslotsar är en del av de insatser som vi gör när människor kommer till . Som en komplettering med att få hjälp att hitta rätt i samhället fungerar det ofta relativt bra. Men det varierar.Jag tycker att det är utmärkt att finns som etableringslotsar. Kommer jag till exempel med en läkarutbildning från ett annat land kan jag - utöver Arbetsförmedlingens stöd - ta hjälp av , som lotsar mig rätt.Jag tycker att det är spännande att organisationer som Röda Korset har prövat att vara etableringslotsar. Där ger man de nätverk som människor saknar.Det jag tror att frågeställaren är ute efter är att det finns ett antal etableringslotsar som har använt sig av marknadsföring som kan ifrågasättas och att det finns ett antal etableringslotsar som inte har hållit kvaliteten.Där finns det ett regelverk som innebär att man ska dra in tillstånden. Just nu ser Arbetsförmedlingen över hela systemet med etableringslotsar när det gäller kontrollen. Det välkomnar jag. Däremot tror jag att vi behöver ha kompletterande aktörer vid sidan av Arbetsförmedlingen. Vi behöver fler personer som hjälper en ny människa in i det svenska samhället för att snabbt få jobb och lära sig svenska språket. Jag ställde en fråga till landsbygdsminister om ensidigt missgynnande fiskeregler.Vi har i ett mer ingripande och försvårande regelverk för svenska fiskare än man exempelvis har i och andra EU-länder, trots att yrkesfiskarna bedriver verksamhet i samma områden och fångar samma arter.Jag frågade ministern om det är ministerns mening att svenska företag ska diskrimineras på det sätt som min fråga berörde avseende det svenska ensidiga förbudet mot laxfiske med drivlina och krok.Fru talman! I går fick jag svaret. Landsbygdsministern skriver: "Det rör sig dock ingalunda om ett ensidigt svenskt förbud för krokfiske utan motsvarande regler har införts också av ." Men ministern berör inte övriga länder.Till saken hör beträffande det finska förbudet att det inte var så många som fiskade med krok och lina, och det är fortfarande tillåtet i Bottniska viken.Min fråga kvarstår: Är det här rimligt? Förlåt, vad var frågan? ((S):Om det är rimligt och acceptabelt att vi diskriminerar svenska fiskare på det här sättet. )Fru talman! Principiellt är svaret på den frågan nej. Jag anser att vi ska ha rimliga regler och att de ska etableras i alla de medlemsstater som är i en union. är det nödvändigt att ha särregler beroende på att - om vi talar om fisket - beståndssituationen i en del av EU:s vatten till exempel är annorlunda gentemot hur det är i andra delar. Ministern svarar inte på varför exempelvis och tillåts fiska lax med krok och lina. I berörde förbudet tre båtar, som dessutom snart är pensionerade, och man får fortfarande fiska i Bottniska viken.Från och bedrivs detta fiske som om ingenting har hänt, på samma platser som de blekingska laxfiskarna tidigare fick bedriva sitt fiske.Svenska före detta laxfiskare går på knäna. De får betala av lån för båtar, redskap med mera som de har kvar. De tvingas alltså betala för något som de inte kan få någon inkomst av.Min fråga blir då: Är detta rimligt?