kam-fs · H1C120140206fs · 2014-02-06 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Regeringens expertmyndighet, , varnar för att underskottet i de offentliga finanserna ökar kraftigt och riskerar att bli det största . En orsak till det, menar verket, är den stora bolagsskattesänkning som regeringen genomförde i budgeten för . påstod då att hälften av skattesänkningen var finansierad. Men säger att 6 miljarder saknas i det som då var finansministerns kalkyl.Jag undrar förstås om delar expertmyndighetens uppfattning. Kom finansministern och regeringen till med en fuskfinansiering som ökar underskottet i de offentliga finanserna? ställer en fråga som rör vad som hände med bolagsskatten . Skatteintäkterna i den taxering som har gjorts har, som flera myndigheter påpekat, förmodligen blivit lägre än vad vi hade trott. Då väcker hypotesen att det beror på att de regler som trädde i kraft inte har fungerat. Det är en tänkbar hypotes; man kan tro att det förhåller sig på det sättet.En alternativ hypotes skulle kunna vara att vi har haft en ekonomisk kris i med av recession. Vi har alltså haft fallande tillväxt både 2012 och 2013, vilket har påverkat att till exempel våra företags försäljning till europeiska länder har varit relativt måttlig och industrin följaktligen inte har tjänat så mycket pengar. Det kan då ha påverkat skatteintäkterna . Men jag har ännu inte sett någon taxering . Den görs , då de nya reglerna tillämpas för första gången.Jag är naturligtvis glad över att har en sådan framsynthet att han redan nu kan se hur den taxeringen fungerar. Vi andra får nog vänta tills den är genomförd. Det är inte jag som säger det här, . Det är din egen myndighet, . Och det handlar inte om bolagsskatteintäkterna totalt sett, utan det handlar om just den finansiering som du kom till med. Du påstod att den skulle ge 9 miljarder, men säger nu att den bara ger 6 miljarder.Min fråga är fortfarande: Delar du uppfattning att du kom till med en fuskfinansiering på 6 miljarder som ökar underskottet i de offentliga finanserna? Låt mig vara tydlig med kronologin här, för det är uppenbarligen den som är svårighet.Vi talar om taxeringsutfallet . Det är alltså de vinster som företagen gjort som taxerats som förmodligen har blivit lägre än vad vi trott. Vi har skärpt regelverket. Det nya regelverket trädde i kraft . Det finns ingen som kan ha en uppfattning om regelverket har fungerat eller inte förrän vi har gjort taxeringen under 2014.Fredrik kommer säkert att återkomma till den här diskussionen , när jag som finansminister kan ha en möjlighet att besvara frågan om hur taxeringen såg ut. Men innan vi är framme vid den är det nog kronologin här som får reda ut. I går beslöt att EU:s energi- och klimatmål ska vara tre kombinerade, kraftfulla och bindande mål.Vi har i berett frågan om vilken syn vi bör ha på EU:s energi- och klimatmål. kom med sitt svar, att det är bra att ha tre kombinerade och ambitiösa klimatmål, både för klimatagendan och för omställningen av energisektorn, för en framtidsinriktad bransch, som ger både bättre hälsoeffekter och större jobbmöjligheter i Europa.Svenska regeringen har inte kunnat säga vad man föredrar för klimatmål , så min enkla fråga här ställer jag till , om hon kan berätta hur regeringen ställer sig till klimat- och energimålen, som är en kombinerad miljö-, energi- och i högsta grad statsrelevant fråga.Jag hävdar att det är en allmän fråga som borde besvaras av , eftersom vare sig klimatministern eller energiministern till fullo äger denna fråga. Regeringen välkomnar självfallet kommissionens förslag till samlat ramverk för klimat- och energipolitiken . Detta kommer att bli föremål för diskussion vid eller möjligen . Vi vet inte än hur tidsplaneringen ser ut. Den har inte kommissionen fastställt.EU behöver befästa sitt ledarskap. EU behöver agera kraftfullt för att vi konstruktivt ska kunna förhandla fram till dess att vi får ett globalt klimatavtal i . Och det finns en uppenbar koppling mellan vad EU gör och hur vi kan driva klimatförhandlingarna.Regeringen ställer sig bakom ett ambitiöst och bindande klimatmål till 2030 som bidrar till att målet kan uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt och i linje med vad som är en rimlig eller rättvis andel för EU för att hålla den globala uppvärmningen under två grader. En total ambitionsnivå om 40 procents reduktion till 2030 är för låg för att åstadkomma detta, och det har regeringen framfört till EU-kolleger och i beredning av de nuvarande förslagen. Jag noterar att alliansregeringen i samlad form fortfarande duckar i denna fråga, för det som miljöminister svarar på är bara frågan om klimatmålet, och detta är det minst kontroversiella just . Parlamentet ställer sig också bakom minst minus 40 procent.Det som är relevant att diskutera är de tre målen för energieffektivisering för att stödja förnybar energi och för att få folkhälsa och jobb att gå före kärnkraftsagendan och agendan om fossil energi i Europa.Jag noterar att , och partikamrat i i går röstade på samma förslag som den gröna gruppen, det vill säga en riktigt ambitiös och sammanhållen energi- och klimatpolitik för . Det är tråkigt att inte ens har ett svar på vad de tycker. Den här frågan har beretts av kommissionen . Det finns tre olika dokument som har cirkulerat sektorsvis. Det handlar om klimat, det handlar om energi och det handlar om transporter. Regeringen har ställt sig bakom samtliga dessa.Dessutom har EU-kommissionären lämnat en grönbok som handlar om vägen från nu och . Där finns ett antal milstolpar uppräknade som regeringen har ställt sig bakom.Slutligen skickade vi, som ett av de första länderna, ett brev till kommissionen där vi påtalade att det är viktigt att EU har en stark ambition eftersom klimatfrågan är en oerhört viktig fråga.Jag är väldigt glad att , som ska förhandla för den liberala gruppen i de här frågorna, har intagit en tydlig ståndpunkt i frågan. Jag har också en fråga till miljöministern.Vi befinner oss nu mitt uppe i ett ganska intensivt arbete, både i regeringen och i , med att skapa fler bostäder i . Glädjande nog tar vi ett helhetsgrepp och går igenom både regler och förenklingar på det område som bostadsministern ägnar sig åt men också på andra områden som andra delar av regeringen arbetar med. En sådan del är bestämmelser om hushållning med mark och vatten, de så kallade riksintressena.Många har påtalat att det system som har funnits länge i har lett till att det är ganska vaga beskrivningar som inte är speciellt väl definierade. Många av dem är dessutom inte heller uppdaterade på väldigt länge.Det är glädjande att se att en utredning är tillsatt för att se över detta och hur man ska hitta balansen. Jag till fråga miljöministern vilka förväntningar hon har på utredningen och hur vi hittar balansen mellan det som är skyddsvärt och det övergripande målet att skapa fler bostäder. Herr talman, ärade åhörare och ärade ledamöter! Jag är väldigt glad att tar upp den här frågan. Det låter som en väldigt teoretisk fråga. Men i praktiken är avvägningen mellan olika riksintressen och det man vill göra i nationell, regional eller planering väldigt avgörande för var vi ska ha skolor, var det ska byggas bostäder och vilka miljöintressen som ska kunna skyddas. Därför har diskussionen varit livlig.Jag är glad att vi nu har en särskild utredare på plats som ska göra en översyn av reglerna som finns i 3 och 4 kap. . Utredaren ska föreslå sådana ändringar som ger ett system för hushållning med mark- och vattenområden, särskilda områden av riksintresse och att allting är ändamålsenligt, anpassningsbart över tiden och fokuserat på väsentliga och aktuella behov.När vi talar om aktuella behov är just bostadspolitiken ett väldigt tydligt aktuellt behov. Där ska det komma ett tidigare delbetänkande just för att belysa de frågorna. Tack för svaret, miljöministern! Det är precis som ministern påpekar. kan det låta som väldigt teoretiska diskussioner. finns de exempel man hör. På en del håll i landet har man stora planer. konstaterar man att hela kommunen är utpekad på olika sätt som riksintresse för olika saker.Det gäller att hitta balansen. Å ena sidan tror jag att vi alla kan vara överens om att det finns stora delar, platser, områden och verksamheter där staten och vi alla har ett genuint intresse av att vi gör det lite svårt att exploatera där eller att göra andra saker. Men det måste också fungera just med de olika typerna.En följdfråga till miljöministern är om hon ser att det är någon del av riksintressena som är mer problematiska än de andra. Det vore ganska osjyst att uttala sig om det när vi precis har tillsatt en utredare som har fått ett utredningsdirektiv som är ganska innehållsrikt.Vi ser på olika håll i olika kommuner att man diskuterar just motsättningar mellan bevarandeintressen, olika naturtyper, kulturella värden och det alldeles befogade intresse som människor har att det ska finnas en bostad och att det ska finnas olika sorters bostäder eller äldreboende.Det har visat sig att de regler vi har inte fungerar optimalt. Det finns en stor diskussion i många regioner och i många kommuner. Därför är det väldigt bra att man tittar igenom detta på ett systematiskt sätt och ser hur vi avväger balanserna mellan olika riksintressen och ser till att det blir bra system för dialog. Man måste alltid kompromissa när det handlar om sådana här frågor.I några kommuner, men inte i alla, är det väldiga problem med bostadsbyggande. Vi tar därför den delen först i utredningsarbetet. Jag har en fråga till demokratiminister alternativt angående regeringens satsning för utsatta kvinnor.I en debattartikel lovade och en fördubbling av resurserna till kvinnojourerna. Trots detta löfte har regeringen valt att dra in stödet till Terrafem, som driver enda rikstäckande telefonjour för kvinnor av utländsk härkomst.Kvinnor i behov kan ringa dit, och samtalet registreras inte och syns inte på telefonräkningarna. Terrafem driver även en juristjour som erbjuder stödlägenheter. På grund av att regeringen väntas dra in stödet kan de tvingas lägga ned.Min fråga är hur regeringen i ena sekunden kan lova en fördubbling av stödet till kvinnojourerna och i andra sekunden dra in stödet. För hela alliansregeringen är jämställdhetsfrågan oerhört viktig. vi suttit vid makten har vi tiodubblat anslaget för jämställdhet om man jämför med . Att hjälpa utsatta kvinnor som flyr från våld inom hemmets fyra väggar är självklart prioriterat. Där har vi gjort förstärkningar. Jag vet också att statsministern har ett engagemang i dessa frågor för att stärka den fina verksamhet som kvinnojourer gör runt om i hela landet. Tack för svaret! Terrafem och liknande verksamheter gör väldigt mycket för kvinnor. Jag tyckte inte riktigt att jag fick svar på frågan hur man kan välja att dra in stödet när man har lovat ett fördubblat stöd för den sortens verksamhet.Min följdfråga till ministern är: Vad avser regeringen att mer göra för att stötta den här typen av verksamheter? kvinnojourer runt om i landet gör en fantastisk insats inte minst för de kvinnor som drabbas och flyr undan våld och förtryck i hemmet. Det är ofta en finansiering som bygger på ideella krafter och kommunens pengar men i vissa fall också på statligt anslag.Under vår tid då vi har varit med och styrt har vi ökat anslaget totalt sett för jämställdhetspolitiken. Det finns ingen ambition från vår sida att dra ned dessa anslag utan vi ska bibehålla detta.Jag vill be frågeställaren att ställa den specifika frågan till ansvarig minister för att få ett mer fullödigt svar på hur just den här frågan kommer att hanteras framöver i regeringen. Jag har en fråga till energiminister du och jag var i går på invigningen av solparken utanför , största solenergianläggning. Jag delar fullt ut din spännande vision om att kan så mycket som två tredjedelar av vår elkonsumtion komma från el från solenergin.För att skynda på produktionen av förnybar energi lade ni fram förslaget om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Det är bra med stimulans för till exempel våra villaägare att lägga solceller på sina tak.Varför utesluts alla som är hyresgäster, som kan vara andelsägare i förnybar energi? Varför är det så stora begränsningar i ert förslag att det knappast lönar sig för våra stora bostadsbolag, till exempel allmännyttan, att bygga ut solenergi och lägga ut solpaneler på sina tak? Det stämmer att i går invigdes största solpark utanför . Det kommer att bli en viktig referensanläggning för många som går i liknande funderingar framöver.Det stämmer att jag sade att IEA, som är de som kan energifrågorna internationellt allra bäst, pekade på att med fallande priser solceller och bättre möjligheter att ta vara på solens energi skulle av världens samlade elbehov två tredjedelar kunna komma från solen . Hur det blir återstår att se.Det stämmer också som sade att regeringen alldeles nu har lagt fram förslag om sänkt skatt för mikroproduktion av förnybar el. Det förslaget syftar till att en villaägare, en lantbrukare, en småföretagare eller en som äger en mindre industrifastighet som håller sig inom reformens ramar ska kunna göra ett skatteavdrag på sin skatt och få i sänkt skatt förutsätt att de producerar småskalig förnybar el. Det är inte så dumt för till exempel våra villaägare att de kan få en skattereduktion på om de levererar förnybar energi. Men hur är det med alla hyresgäster som inte kan lägga upp solceller på taket?De kan i stället bli andelsägare i till exempel vindkooperativ eller solenergikooperativ. Borde inte också de kunna få göra en reduktion eller få någon form av förmån för sitt bidrag till utbyggnaden av förnybar energi?Som jag sade tidigare finns i det förslag som ni har lagt fram stora begränsningar. Det lönar sig till exempel inte för våra allmännyttiga bostadsbolag som har gigantiska takytor där de kan lägga ut solpaneler på taken och producera solenergi.Jag talde med i . De har en jätteambitiös plan för att lägga ut solceller på taken i . Men med nuvarande system hämmas de från att göra det för att det är så begränsat att de allmännyttiga bostadsbolagen inte är intresserade av att dra nytta av systemet. Det är intressant att klagar över att det är en begränsad reform. De facto fick regeringen en utredning som föreslog att vi skulle sänka skatten med för småskalig förnybar elproduktion. Vi valde att höja det till när vi aviserade reformen i budgeten.Nu har vi kunnat gå vidare i regeringen och säger: Låt oss höja ambitionsnivån. Låt oss tillåta lite större anläggningar i reformen så att man kan få göra avdrag för upp till och därmed kunna få en skattereduktion med per år.Det kommer att leda till att många väljer att sätta upp solceller på villataket, ett mindre vindkraftverk på den egna lantbruksfastigheten eller någon annan typ av förnybar elproduktion.När det gäller annan förnybar elproduktion finns det andra system för att stödja detta, inte minst elcertifikatssystemet, som är designat för storskalig förnybar elproduktion. Det är dessutom så att det vi vill göra med just denna reform är att stimulera enskilda som längtar efter att kunna göra en miljöinsats som de kan få kontroll över sina energikostnader. Det är syftet med den sänkta skatten för småskalig förnybar elproduktion. Jag skulle vilja ställa min fråga till miljöministern.Den 16 januari frågade jag kultur- och idrottsministern om hon var beredd att bredda Idrottslyftet genom att inkludera friluftsrörelsen. Jag fick då ett mycket positivt svar. Jag informerades om den dialog som förs med och med Friluftsfrämjandet.Friluftsrörelsen ligger under , och där är miljöministern högst ansvarig. Jag är mycket intresserad av att höra hur miljöministern bedömer möjligheterna att ta ett steg till utöver den friluftsproposition som är lagd. Hur kan man medverka till ett ordentligt friluftslyft? Herr talman, ärade åhörare och ärade ledamöter! Jag tycker att det är en intressant fråga som ställer. Vi vet att idrottsrörelsen får drygt 1,7 miljarder och har oerhört många engagerade ledare, engagerade föräldrar och engagerade ledamöter i de olika föreningarna som också är mycket intresserade av friluftsliv. har vi under alliansregeringen skapat en ny friluftspolitik. Det finns särskilda anslag. Själva området hör hemma under , som det ser ut just nu.Här finns naturligtvis väldiga möjligheter att samarbeta. Jag skulle verkligen vilja se ett utökat samarbete, så jag kommer att ta kontakt med kulturministern för att vi ska kunna starta arbetet. Jag vill verkligen tacka för det positiva svar som jag har fått också från miljöministern. inleds , som vi alla vet. Idrotten står då på ett naturligt sätt i centrum. Men vi vet också att det inte ska, och absolut inte bör, råda någon motsättning mellan idrotts- och friluftsrörelsen. Många aktiva idrottsutövare har en gång startat sin karriär inom friluftsrörelsens verksamhet och kommer förmodligen också efter avslutad karriär att återgå till friluftsrörelsen.Jag ser fram emot den kontakt som miljöministern nu har lovat ta med idrotts- och kulturministern, och jag hoppas att det ska bli steg två som tas för att också friluftsrörelsen ska inkluderas i Idrottslyftet. Då möter vi de två miljoner medlemmar som finns i friluftsrörelsen, och vi lyfter fram de 75 000 anställda som finns med allt vad det genererar. Vi vet att friluftsrörelsen har nästan två miljoner medlemmar och häpnadsväckande . De gör en enorm insats för fysisk aktivitet och hälsa. Vi vet också mer och mer om sambandet mellan att röra på sig och olika hälsofrågor. Detta är viktigt.Det är som säger: Det första steget till samarbete mellan de två olika sektorerna togs i och med Idrottslyftet . Där började samarbetet med svenskt friluftsliv och olika förbund. Andra samarbeten som har initierats sker med , och inte minst . Här ser jag att det finns mycket arbete framöver som gynnar folkhälsan, idrotten och friluftslivet men framför allt livskvaliteten för människor i vårt land.Jag kommer att arbeta för att vi kan bredda och fördjupa samarbetet. Vi har en inre marknad inom EU. Där kan varor, tjänster, personer och kapital röra sig fritt. Vi har också ett frihandelsområde. Men det finns ett område som tydligen inte omfattas av vare sig den inre marknadens olika regler eller frihandelsområdet. Det är el och elpriser.Vi har i en indelning i elprisområden. Det skiljer i hur mycket man betalar mellan de olika elprisområdena per kund. För många små och medelstora företag är detta ett problem. Om det skiljer kan det handla om för ett företag.Vad avser att göra för att det ska råda konkurrensneutralitet mellan företagen? Den ordning som råder i tillbaka - ungefär - är att precis som våra nordiska grannläder är indelat i elprisområden.Skälet till att gjorde denna förändring var att hade fått en klagan inför . Man ansåg att bröt mot den fria rörligheten när vi helt enkelt stoppade elen vid gränsen i lägen där vi hade en stor inhemsk konsumtion och en för liten inhemsk produktion. Då valde att begränsa överföringen till andra länder för att säkra den svenska försörjningstryggheten.Man bedömde att detta stred mot regelverket på den inre marknaden och krävde att skulle vidta åtgärder för att hantera detta så att vi levde upp till de regler vi har anslutit oss till i fördraget. Det var då valde att införa elprisområdena.Det fanns en stor farhåga innan reformen infördes: att detta skulle komma att leda till stora prisskillnader mellan elområdena. Vi kan , när vi har följt reformen sedan den infördes, konstatera att prisskillnaderna mellan elområdena har varit små under merparten av sedan reformen infördes. Även om det är små skillnader kan skillnad ändock handla om . För ett elintensivt, litet företag är det ganska mycket pengar. Om det går skillnad, vilket det gör ibland, handlar det om 500 000. Det är ganska mycket pengar när man konkurrerar i en globaliserad värld och det råder olika prisbilder.Det känns lite grann som att regeringen har tagit ett kliv bakåt - - med tanke på att det blir lite som att införa tull igen för företag i vissa delar av vårt land.Jag fick inget svar på om ministern avser att vidta några åtgärder utifrån konkurrensneutraliteten. Jag skulle vilja börja med att upplysa frågeställaren om att har rekordlåga elpriser. Det beror på flera saker, inte minst att regeringen har satsat starkt på att bygga ut elproduktionen i Sverige.Förra året hade vi en så god elförsörjning att vi kunde exportera . Tack vare att vi har byggt ut elproduktionen och att vi har god tillgång på el kan vi både se till att svenska företag och svenska konsumenter har konkurrenskraftiga elpriser och exportera koldioxidsnål el till andra länder på kontinenten. Därmed kan vi ersätta smutsig kolkraft som då inte behövs i samma utsträckning.Det vi gör ytterligare för att säkra en god konkurrenssituation och för att vi ska kunna bibehålla de låga elpriser som hela har är att öka överföringskapaciteten från norr till söder. Vi rekordinvesterar i Sydlänken. Vi fortsätter att bygga ut inte minst den förnybara elproduktionen i så att vi även framöver kan ha en situation där svensk industri och svenska konsumenter kan betala ett konkurrenskraftigt och lågt elpris. Jag vill ställa min fråga till näringsminister ett par år sedan sänktes den så kallade restaurangmomsen. Det blev då samma momssats på maten som äts i restaurangen och bullen som äts i kaféet som på korven eller kaffet som man köper på macken.Jag har träffat restaurangägare och kaféföreståndare som säger att den här justeringen av momssatsen har gjort att de har vågat satsa på sitt företag. Men det finns kritik mot att sänkningen av restaurangmomsen genomfördes, och det finns förslag från oppositionen på att man återigen ska höja den till . Kritiken handlar bland annat om att sänkningen har inneburit kostnader för samhällskassan och att pengarna i stället kunde ha använts till att rikta satsningar mot arbetslösheten.Håller näringsministern med om den här kritiken? När regeringen gjorde satsningen på att halvera restaurangmomsen gjorde vi det av framför allt ett skäl, nämligen att skapa fler jobb. Jobben kan växa fram antingen genom att priserna sjunker och efterfrågan ökar, och därmed behövs det fler i arbete, eller genom att man direktanställer eftersom man får ökade marginaler.Under de senaste månaderna har några utredningar presenterats. Vi var måna om att denna satsning skulle leda till jobb. Bland annat har visat att 4 000 jobb har vuxit fram och priserna sjunkit . har i sin slutrapport presenterat att skattefusket har minskat med 700 miljoner i den här sektorn. En tillväxtanalys kom som pekar på att nyföretagandet har ökat och att antalet nedlagda företag i den här sektorn har minskat. Det är alltså väldigt positiva siffror för jobbtillväxten. Tack, näringsministern, för svaret! Det här handlar mycket om ungdomar som jobbar inom restaurang och kafé och så vidare. Är det endast en ökning av den så kallade restaurangmomsen som skulle kunna innebära försämrade möjligheter för ungdomar att komma ut på arbetsmarknaden? Ser ministern några andra hot mot de möjligheter för arbete för ungdomar som har skapats ? De siffror som presenterar beskriver 4 000 helårsarbetskrafter. Man beskriver också att de jobb som har vuxit fram främst har gått till dem som är unga, kommer från andra länder eller är lågutbildade, alltså människor som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden.Det här handlar om ifall det blir röda eller svarta siffror i bokslutet. Det handlar om ifall vi ska ha kvar restaurangmomsen eller om det ska bli uppsägningar. Utöver restaurangmomsen tror jag att ungas arbetsgivaravgifter är påtagliga för många företag. Det har vi märkt inte minst nu när allt fler företagare har engagerat sig i den här frågan. Att höja kostnaderna, som oppositionen vill, med 14,4 miljarder är inte småpotatis. För en genomsnittlig mataffär innebär enbart arbetsgivaravgifterna för unga i ökade kostnader.