· H2C120141111al2 · 2014-11-11 19:40:07 — Vi har haft problem när det gäller de frivilliga avsättningarna, med att det inte finns dokumenterat någonstans vilka värden man därmed skyddar. Det är inte heller dokumenterat hur de frivilliga avsättningarna blir bestående . Det finns alltså väldigt få mekanismer som gör att vi från nationellt håll med något slags säkerhet kan säga att avsättningarna också är med och skyddar och därmed stärker den biologiska mångfalden. Det är en väldigt god gest från skogsägarna. Men jag menar att vi har ett för dåligt system för att verifiera att det också ger utslag i de höjda miljövärden som vi behöver. Det finns dock inga beslut eller någon andemening hos regeringen om att frånta skogsägarna möjligheten att göra frivilliga avsättningar inom ramen för certifieringsarbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö kunde vi läsa att har medgivit att de har mätt fel när de har tittat på avverkningar och konstaterat att man har sparat och avsatt betydligt mer mark än de hade räknat med. Det har ofta varit områden . Det är naturligtvis olyckligt att en statlig myndighet sprider rena felaktigheter så att det blir ett ökat tryck. Jag hoppas verkligen att frihet under ansvar kan fortsätta. Annars tror jag att det kommer att gå i motsatt riktning. Jag delar ambitionen att vi ska ha skogspolitik som är långsiktigt hållbar och som värnar de stora värden som finns i skogen, både utifrån de resurser som skogen i ger men också de biologiska värden som ger tillbaka så mycket mer till samhället såväl som . Jag tror att vi behöver jobba med att stärka det skydd som får ökat stöd. Alliansregeringen genomdrev att det nu är ganska dyrt för staten, men det är bra för den enskilde skogsägaren att man får ersättning när man hindrar avverkning av värdefull skog. Det måste vi också säkra. Där har det nämligen varit riktigt tomt i ladorna; där har det inte funnits pengar. Jag vill tacka miljöministern för ett intressant anförande. Miljöministern började väldigt bra med att berätta att miljöpolitiken är global. Det har alliansregeringen drivit ganska hårt vid makten, det vill säga att ökad tillväxt och minskade klimatutsläpp faktiskt går hand i hand. Det behöver inte finnas en motsättning. Jag blir dock lite orolig när jag läser vänsterregeringens budget. Det är nämligen mycket politik om klimatåtgärder på hemmaplan och ganska lite på nationellt plan. Det är farligt för . Jag ser att vi har företag som flyttar. Jag ser att reformer för att fler ska komma i arbete tas bort, och jag ser att det blir dyrare att leva och bo i . Jag undrar därför: Hur tänker regeringen driva den internationella klimatpolitiken utan att riskera tillväxten och arbeten i ? Som jag redogjorde för i mitt anförande ser jag det nationella arbetet också som en viktig del av det internationella arbetet. Precis som ledamoten pekar på har nästan alla miljöfrågor dimensioner av lokal påverkan men också nationell och global påverkan. Jag tror att arbetet måste ske även på det planet. Det som jag saknade mycket i Alliansens miljö- och klimatpolitik var just arbetet på hemmaplan. Det internationella arbetet var lättare att enas om, inte minst här i kammaren. Det är nämligen alltid lätt att peka på vad andra ska göra. Det har vi ganska lätt att komma överens om, men så fort det handlar om något som vi ska göra själva här och blir det mycket svårare. Den här regeringen, samarbetsregeringen, har ambitionen att ta tag i de svåra frågorna och genomföra förändringar här och , även på hemmaplan. Som jag nämnde vill vi även använda dem som goda exempel, för att möjliggöra för våra företag och entreprenörer att vara ute och sprida goda idéer men också för att vi i de internationella förhandlingarna ska kunna visa att klimat- och miljöpolitik lönar sig i det långa loppet. Vi bygger ett starkare samhälle med sådana investeringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Det är skönt att höra att samarbetsregeringen vill och har en ambition för att göra det bättre för miljön och klimatet globalt. Men det har varit lite rörigt i och i regeringen i fråga om vad de gemensamma målen faktiskt har varit. Statsministern har sagt en sak, utrikesministern har sagt en annan sak och klimat- och miljöministern har sagt en tredje sak. Jag undrar nu om samarbetsregeringen har ett gemensamt mål i de internationella förhandlingarna framöver. Samarbetsregeringen har inte bara ett gemensamt mål i de internationella klimatförhandlingarna som går in i ytterligare ett toppmöte, i . Vi har ett gemensamt mål härifrån . Det har vi nämligen fått stöd för i . Jag tror till och med att ledamöterna från ledamotens parti var med på det mandat som vi har. När vi förhandlar internationellt är det viktigt att vi också har ett brett samarbete härifrån kammaren. Annars skulle det vara väldigt svårt. Jag vill peka på att inte har brutit sambandet mellan minskade klimatutsläpp och ökad tillväxt. Vi har ökat de utsläpp som är bnp-relaterade som vi har ökat tillväxten. Vi behöver bryta det, men det är inte brutet . Jag tänkte tala om definitionen av skyddad skog. Enligt regeringens budgetproposition uppgår den formellt skyddade skogen i till produktiv skogsmark, vilket skulle motsvara av den totala produktiva skogsmarken i . Utöver det tillkommer skogsbrukets frivilliga avsättning av produktiv skog, som är ytterligare . Det skulle bli 2,4 miljoner, och det uppges vara . Om man går på internationell statistik räknar man dock även med de så kallade impedimenten. I så fall skulle vi hamna på skyddad skog av skogsbruksarealen. Min fråga till miljöministern är då: Vilken uträkning ska vi använda? Ska vi använda nationell eller internationell praxis när vi räknar miljömålen? Jag tackar för engagemanget i hur vi skyddar skogen och hur vi också verifierar att vi skyddar den svenska skogen på ett effektivt sätt. Som jag sade i ett tidigare replikskifte har jag och regeringen varit oroliga över att slå samman de frivilliga avsättningarna eftersom de inte är skyddade . På skogsbolagens frivilliga avsättningar har vi bland annat sett att när mark har sålts till ett annat skogsbolag har det som var en frivillig avsättning i det första skogsbolagets ägande plötsligt avverkats. Här har vi ett system som brister när det gäller att svara mot internationella åtaganden som vi bland annat har från . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Det finns alltså ett stort arbete kvar för att skydda mer värdefull skog. Jag är särskilt orolig över de kvarvarande naturskogar som vi har i där en så pass liten rest inte har haft ett extensivt skogsbruk. Jag är rädd för att vi nu går mot avverkningar där. Jag tror inte att du uppfattade frågan riktigt, . Jag frågade hur du ser på att vi har olika statistik. Vi använder internationell standard eller nationell standard. Använder vi den nationella standarden i pratar vi om . Om vi pratar om den internationella standarden är det skyddad skog eftersom man räknar in de så kallade skogsimpedimenten, vilka i utgör 4,9 miljoner av totalt 28 miljoner skogshektar. Det är min fråga. Jag tycker att det vore fel att inräkna impedimentmark. Det är ju mark som ännu inte har någon avverkningspotential. Det är klart, vi kan ju också göra delar av till skyddad mark. Vi kommer åtminstone inte att avverka de träd som står i . Här är det viktigt att hålla ögonen på hur vi säkrar skyddet för hela den biologiska mångfalden. Där finns det annan statistik som är viktig. Då handlar det om i vilka skogsområden vi säkerställer skyddet så att vi inte bara skyddar vissa skogsområden. och den tidigare borgerliga regeringen visade tillsammans alltför låga ambitioner för miljö- och klimatfrågan, lokalt, nationellt och internationellt. Om detta påminde oss gårdagens presentation av Alliansens skuggbudget. Ambitionerna hos Alliansen tillsammans är inte tillräckligt höga. Att spara 1,6 miljarder på miljöbudgeten känns både verklighetsfrånvänt och omodernt. Jag kan bara känna en förtröstan i att väljarna av den politiken tydligt valde bort den för de kommande fyra åren. Jag hoppas verkligen att den tid är förbi då skattesänkningar alltid sattes före jobben, sattes före att bygga välfärden starkare och sattes före att motverka det största hotet mot mänskligheten genom tiderna, nämligen miljö- och klimatutmaningen. Jag vill hävda att visionen om en hållbar värld lever i , där modet finns att satsa på en framtid för arbete och utveckling, för en välfärd kombinerad med gröna investeringar som bär hållbarhet. Vi socialdemokrater är ytterst stolta över att få vara en del av den samarbetsregering bestående av socialdemokrater och miljöpartister som förverkligar höga miljö- och klimatambitioner. Det är sannerligen hög tid att få bära vidare inte minst den socialdemokratiska idén om det gröna folkhemmet - ett där nya hållbara jobb kan växa fram genom satsningar på forskning, innovationsutveckling, utbyggd högskola och universitet, ett som kombinerar en god välfärd med en rättvis fördelningspolitik och ett ansvar för kommande generationers miljö, ett där jobb, välfärd och miljö hänger ihop, ett som grundar sig på alla människors lika värde och solidaritet. Det känner vi igen i den svenska regeringspolitiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Det handlar om att intensifiera arbetet med att minska våra klimatutsläpp, att göra det mer lönsamt att välja klimatsmarta lösningar och att stödja ett klimatfinansieringsprogram för kommuner och regioner. Alla utsläpp är nämligen lokala. Och behöver ta till vara den initiativkraft som finns i det lokala och regionala klimatarbetet. Till detta lägger vi fast nya höga ambitioner nationellt och internationellt. Vi ska med trovärdighet driva det internationella klimatarbetet, inte minst genom att finansiera internationella klimatinvesteringar. Det handlar om den mat som vi äter, den luft som vi andas och det sötvatten som vi behöver, byggnadsmaterial och energi. Allt ska produceras av ekosystem som är komplexa nät av arter som agerar tillsammans och cirkulerar, bearbetar och upparbetar grundämnen till näringsämnen. Utan en mångfald av arter fungerar det inte. På så sätt är också den biologiska mångfalden en nyckel till motståndskraft mot klimatförändringarna. Att tillförsäkra ett stort engagemang för den biologiska mångfalden, för havsmiljön och för giftfri miljö - det är att bygga välfärd i en hållbar värld. ska konkurrera med kunskap, med gröna innovationer och med en styrka i ett samhälle som håller ihop. ska gå före och visa att vi fortfarande kan vara ett föregångsland. Det kommer jag att rösta för. När man hör anförande kan man ju tro att vi har passerat nyår och hamnat på första maj. Det vore i och för sig glädjande, men man funderar ju över om det finns någon speciell verklighetsförankring i sättet att uttrycka saker och ting. Kilometerskatten är ett jättebra exempel. Kommer den verkligen att gynna miljön? Det kommer den naturligtvis inte att göra. Socialdemokraterna har bildat den svagaste regering som vi har haft under detta sekel - en regering som man av någon anledning kallar samarbetsregering, men det är väl för att man förstår att man är så svag. Kilometerskatten kommer att göra att produktion kommer att flyttas bort från . När det gäller skatt på handelsgödsel: Vad blir bättre av att polska bönder producerar vår mat? Det kommer ju inte att bli bättre. Er politik leder till ett försämrat klimat. Man måste göra analyser, för det finns ett mål som säger att vi inte ska exportera våra klimatutsläpp. Men det är ju det som ni medverkar till. Jag uppfattade inte att ställde någon fråga. Jag uppfattade det som att ställde en rad frågor som han sedan svarade på själv. Jag vill vara väldigt tydlig med att den här samarbetsregeringen naturligtvis vill bidra till ett och en värld som utvecklas i en hållbar riktning. Som vi har hört från klimat- och miljöministern var den tidigare borgerliga regeringen väldigt duktig på skattesänkningar i hundramiljardersklassen på arbete. Men man var inte riktigt lika duktig på att höja miljöskatterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Vi menar att miljöskatterna måste få en mer styrande effekt. Det är någonting som är bra och som driver fram nya innovationer och nya hållbara jobb. Det ligger också väldigt nära socialdemokratisk politik. Jobben, välfärden och miljön hänger ihop. Jag tror att vi i denna församling ska fundera över vad de skatter som läggs på företagande kommer att innebära. Jag är ganska säker på att inte kommer att besöka i och säga: Ni ställer ju till för miljön när ni producerar er plåt, så vi funderar på att höja avgifterna. Det kommer inte att resultera i att man slutar att göra plåt, men man kommer att göra det i andra länder med betydligt större miljöpåverkan. Det borde ni lära er av. Det vore intressant att höra något från , som är det stora partiet i Alliansen och som har uppfattats att vara klimat- och miljöbromsklossarna i alliansregeringen, om hur man har tänkt när man vill sänka miljöbudgeten med 1,6 miljarder. Jag kan säga någonting om stålindustrin. Nya innovationer byggda på en stor miljö- och klimatkunskap har gjort att vi faktiskt har en riktigt bra konkurrenskraft i stålindustrin i . Jag tänkte fortsätta på samma tema. Vänsterregeringen föreslår ju en vägslitageavgift som bygger på avstånd. I den avgiften finns det egentligen inte någon miljöstyrande komponent. Man hade ju kunnat välja att i stället höja koldioxidskatten eller att subventionera alternativa bränslen mer. I stället väljer man att lägga kostnaden på avstånd. Det enda som då händer är att det blir svårare att bo i hela landet. Klyftorna ökar och det tjänar varken människor eller miljö på. Jag tänkte därför fråga hur tänker när det gäller vägslitageavgiften. Vi kommer att återkomma med konstruktionen av vägslitageavgiften. Det finns flera olika skäl. Det handlar till att börja med om att flagga in svenska åkare, att bygga på att vi kan ha en bra miljöprestanda. Det gynnar just svenska åkare. Det är alltså bra inte enbart för miljö och klimat utan också för de svenska jobben. Dessutom har samarbetsregeringen, till skillnad från den samlade borgerliga Alliansen, betydligt högre ambitioner när det gäller järnvägsunderhåll, kollektivtrafik och miljövänliga transporter. Vi behöver ha miljöskatter som styrande instrument för att nå en mer hållbar utveckling som skapar innovationer och nya jobb också för framtiden. Det hade jag hoppats att även kunnat se. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Om vi tittar på miljöbilsfrågan ser vi att det i budgeten läggs lite mer pengar på supermiljöbilspremien men inte så att det räcker. Det finns inget beslut om vad som händer med dem som köpt . Det sprids en stor osäkerhet när det gäller miljöbilar och den regleringen över huvud taget. Jag är glad att det står en del i texten om bonus-malus, det system som vi har jobbat fram, eller som jag har jobbat fram, men där finns ingen tidsangivelse. Till detta kommer att jag tror att åkare har en helt annan åsikt. När jag talar med åkare säger de att det kan kosta dem 100 000-150 000 och bil. Det gynnar inte miljön. Det gynnar inte jobben. Det ökar de regionala klyftorna. Att sänka miljöbudgeten med 1,6 miljarder gynnar inte miljön, inte de nya hållbara jobben och inte heller nya innovationer. Det kan vi väl åtminstone vara överens om. Om nu möts av osäkerhet om hur det blir med miljöbilarna får jag nog säga att den osäkerheten inte var mindre som hade ansvaret för dessa frågor. Vi kommer att leda det här landet lugnt och försiktigt i en fin hållbar riktning. I alla sådana här debatter är det många positiva och värdeladdade ord. Ett uttryck som jag lite grann reagerar på är klimatsmarta lösningar. Det är alltid intressant när man inte fyller orden med innehåll, i alla fall inte så att åhörarna kan begripa vad man egentligen menar. Jag vet inte vad menar i det här fallet. Är det mer vindkraft? Vi vet att det i vart fall är betydligt mer solkraft. Vi vet att man inte tar bort de fullständigt vansinniga etanolsubventionerna. får gärna berätta vilka de klimatsmarta lösningarna är. vill jag lyfta fram den satsning som vi gör på forskning och utveckling av fjärde generationens kärnkraft. Vi har mycket duktiga forskare i som år söker anslag för detta. Med de absolut lägsta utsläppen, som vet att kärnkraften har, och potential att radikalt minska avfallet, som vi måste gräva ned i backen, har vi förmodligen bränsle framåt. Dessutom har vi med kärnkraft tillförlitlig energi till vår industri. Skulle inte det kunna vara någonting klimatsmart att satsa på? Jag uppfattar att i miljö- och jordbruksutskottet och som ansvarig för miljö- och klimatpolitik - numera har han lämnat utskottet men tar förnämligt den här debatten - frågar mig vad klimatsmart innebär. Jag tycker nog att frågan i sig rymmer en hel del kunskap som vi kan ta till oss om . Jag som socialdemokrat och samarbetsregeringen har inte bara tilltro till utan också kunskap om att det finns en mängd klimatsmarta lösningar som bara väntar på att få utväxling på lokal och regional nivå. Därför är vi beredda att ge finansiering till de mest klimatsmarta lösningarna i form av Kloktstödet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Vi känner oss lugna och trygga med den politiken, men får väl fundera vidare. Jag tackar för det svaret. Enligt traditionen har S varit ett parti för arbetarna. Det håller man mer och mer på att överge, kanske framför allt i det nya samarbetet med då man snarare kanske vill dra ned lite grann på tillväxten och orsaka ännu större svårigheter att komma in på arbetsmarknaden och så vidare. Vi har tung industri i som behöver energi, och då behöver vi kärnkraft. Det räcker inte med solkraft och etanolsatsningar för mångmiljardbelopp, utan vi behöver tillförlitlig el som fungerar . Det kräver svenska jobb och svensk industri. Socialdemokraterna är ett parti som bildades kring arbetets värde och villkor och fortfarande står väldigt starkt. Vi baserar vår politik för nya jobb på en grundläggande tilltro till att utbildning och nya innovationer är det som kan skapa de nya jobben. I detta ligger ett djupt miljö- och klimatengagemang. Det har funnits i många, , långt innan ens kom på tanken att man skulle ha en klimatpolitik. Jag tänkte inför debatten att jag skulle tala om vad skogens gröna guld kan göra i arbetet med omställningen till förnybar energi, klimatsmarta hus med mera, men det får allt vänta tills jag tar upp det i budgetdebatten om utgiftsområde 23 Areella näringar. Jag ska i stället prata om bland annat Kloktstödet som regeringen presenterat i budgeten och ge exempel på hur det kan användas för att skapa bättre och renare samhällen som det kan ge nya jobb och industriell utveckling. Städerna bör byggas så att gång- och cykelvägar skapas - kollektivtrafiken bör bli det naturliga valet när människor ska förflytta sig. För att minska klimatutsläppen föreslår regeringen därför ett stöd för klimatinvesteringar i kommuner och landsting, det så kallade Kloktstödet. Stödet ska gå till åtgärder där investerade medel ger störst klimateffekt. I den perfekta staden är lokaltrafiken ren, tyst och hållbar. Just glider Hybricons bussar fram ljudlöst mitt i staden i . Bussarna är utvecklade av Hybricon i för nordiska förhållanden och går till på el även mitt . Ultrasnabb laddning gör att det räcker med tre minuters laddning för varje timmes körning även mitt . Det gör att bussarna kan gå dygnet runt. Både teknikmoduler, bussar och laddningsstationer slutmonteras i . Elbussar löser de historiska problemen med avgaser, buller, fossilbränslen och låg energieffektivitet. Alla de krav för lokaltrafiken som finns i EU:s 2020-deklaration uppfylls. Tekniken och ekonomin för elbussar har nått brytpunkten för lönsamhet. Hybricon ligger före konkurrenterna på marknaden vad gäller tekniksidan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö I valrörelsen besökte jag Hybricon. Hybricon har gått från att vara ett forsknings- och utvecklingsföretag till att bli ett producerande teknikledande företag för elbussar och laddningsstationer. Men för att nå ut på marknaden krävs att fler kommuner och regioner vågar satsa. Det räcker inte med att , som är en framsynt kommun, vågar ligga i framkant och stötta. Det krävs stadsplanering för att man ska kunna sätta ut och planera för laddningsstationer. Det krävs satsningar för att man ska våga prova elbussen som ett alternativ. Här kommer Kloktstödet in i form av pengar till kommunerna som dessa kan använda i sin stadsplanering. Det kan göra det möjligt att ha en tillverkning i av elbussar till kommunerna. pågår samtal mellan företaget och . Man planerar att ha elbussar på flygplatsen. Det skulle öka omsättningen betydligt. Jag tror att flera flygplatser skulle vara väldigt intresserade av den tekniklösningen. Precis som sagts tidigare här i talarstolen är det de små insatserna i lokalsamhället som gör störst nytta. Om det sedan handlar om cykelvägar, gångstråk eller elbussar måste vara upp till den lokala kommunen att bestämma om, men den socialdemokratiska samarbetsregeringen med ger genom Kloktstödet kommunerna förutsättningarna att ta tag i sin egen situation. Det kan väl inte ha undgått någon att en av de viktigaste frågor vi har framför oss är energifrågan. Det har stor betydelse hur vi hanterar, planerar och styr energifrågorna . Vår industripolitik har - och långt före det - varit att få fram tillräckligt med kostnadseffektiv energi till både företagen och hushållen. I den nya omställningen till grönare energi, som solkraft, vindkraft, vågkraft och bioenergi, måste dessa energislag balanseras med en baskraft i form av vattenkraftsel och kärnkraftsel till om vi ska kunna hålla våra klimatmål om CO2. Den totala energiförbrukningen i är runt och har så varit . Då har vi räknat in alla energislag: olja, gas, kol, el och olika ved- och avfallsprodukter. Elförbrukningen i ligger på mellan 140 och . Jag tror att den låg på . Av elproduktionen stod vattenkraften för det allra mesta - 2012. 61,4 kom från kärnkraften och från vindkraftverken. Det är därför jag är stolt över att alliansregeringen tog stort ansvar i energifrågan trots att man hade olika ingångsvärden i energipolitiken, inte minst när det gällde kärnkraften. Men det är också därför jag ser med stor oro på vad som komma skall med den nya regeringen. Man har ibland gett signaler om en stor energiöverenskommelse över blockgränsen, men sedan har man gått egna vägar och lagt fram förslag om nedläggning av kärnkraften på kortast möjliga tid. Detta ger otydliga signaler och skapar oro, inte minst hos vår industrisektor. Jag vet att många med nyfikenhet funderar på hur kommer att agera framöver. Detta kommer i sin tur att avgöra investeringsbeslut och hur många arbeten som i slutändan kommer att bli kvar i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Vi kan också se hur man gjort i när det gäller energipolitiken, nämligen beslutat att snabbavveckla kärnkraften. Detta har i sin tur gett som resultat att man nu ligger på rekordnivåer i produktion av brunkolsel och import av rysk gas - trots att man ville nå en mer miljövänlig produktion, som vind- och solenergi, vilken naturligtvis också har ökat. Detta har gjort att många parlamentsledamöter i nu ser med oro och vill ompröva den inslagna vägen. Det som jag är riktigt orolig över för del är den okunskap som finns hos många, inte minst politiker. Man tror att effekt är detsamma som energi. Om man sätter upp nya vindkraftverk med en viss medeleffekt måste dessa alltid balanseras med baskraft i , oftast vattenkraft. Detta visas tydligast av att medelproduktionstiden för när ett vindkraftverk producerar el ligger mellan 1 500 och . Det totala antalet timmar är 8 760.