· H2C120141127fs · 2014-11-27 14:00:54 — Beskeden från finansministern om läget i den svenska ekonomin har varit tämligen spretiga. Å ena sidan talar om tomma lador och behovet av en stram budget, och å andra sidan talas det om stora satsningar i budgeten. I Socialdemokraternas valmanifest talar man om reformer för . Det är uppenbart att denna kluvna retorik inte hänger ihop. Resultatet ser vi nu tyvärr i att regeringen har övergivit överskottsmålet, vilket vi beklagar. Regeringen lägger också fram en budget som riskerar att bromsa den jobbtillväxt vi har kunnat se, bland annat genom skattehöjningar på arbete och utbyggda transfereringssystem till människor som inte arbetar. Min fråga till finansminister är: Anser finansministern att inriktningen på den ekonomiska politiken framöver bör vara att gasa eller bromsa? Jag tackar för frågan. ekonomi befinner sig i ett bekymmersamt läge eftersom vi har stora underskott i de offentliga finanserna trots att tillväxten är på väg att börja ta fart. Det gör att vi har ett strukturellt underskott på av bnp. Även om konjunkturen förbättras kommer de offentliga finanserna alltså inte att nå balans eller överskott, utan även i en normalkonjunktur kommer de offentliga finanserna att ha ett underskott. Bakgrunden till detta stora underskott är att den tidigare, borgerliga regeringen genomförde stora skattesänkningar utan att de var finansierade. har vi en ny regering, och vi kommer att ta ansvar för läget. Därför har vi lagt fram en budget som enbart innehåller finansierade reformer. Eftersom vi genomför en ansvarsfull finansiering har vi också möjlighet att lägga fram viktiga reformer för att stärka sysselsättningen och tillväxten och modernisera - som vi skapar ett som håller ihop. Jag tackar finansministern för svaret, även om det kanske inte riktigt var svar på den fråga jag ställde. I vilket fall som helst är det så att den svenska ekonomin nu till stor del hålls i gång tack vare att vi har en inhemsk efterfrågan som fungerar när exporten ännu inte har tagit fart. Det här gäller inte minst tack vare det ekonomiska utrymme den tidigare alliansregeringen skapat för hushåll och företag genom skattelättnader. vill regeringen slå till med skattehöjningar som slår mot tillväxt och företagande. De är 40 gånger större än de satsningar regeringen vill göra på företagande. Det innebär, som jag tolkar det, att man både gasar och bromsar - man bromsar genom att höja skatterna på jobb och gasar genom att bygga ut transfereringssystemen och lägga stora resurser på människor som inte arbetar. När det gäller idén om att straffbeskatta arbete och i stället premiera att människor inte arbetar vill jag höra finansministerns bedömning av hur det påverkar jobbtillväxten framöver, och därmed möjligheten att finansiera den framtida välfärden. Jag kan upprepa svaret på frågan om vi ska gasa eller bromsa. Om du inte hörde det, , är svaret att den bedömning regeringen gör i budgeten är att vi bara kan genomföra fullt finansierade reformer. Det är det som är inriktningen på den ekonomiska politiken - vilket för övrigt är inriktningen även i Alliansens budgetmotion, vad jag har förstått. I finansplanen i budgetpropositionen står det tydligt om regeringens bedömning av de åtgärder man gör i budgeten. Det är helt korrekt att vi höjer skatten på en rad områden, men vi använder de pengarna för att finansiera verksamhet som möjliggör för fler människor att arbeta och delta i arbetslivet. Det gäller till exempel satsningar på äldreomsorg och barnomsorg samt utbildningsinsatser. Den samlade bedömning regeringen gör i budgetpropositionen är att tillväxten och sysselsättningen sammantaget ökar något, som arbetslösheten sjunker något, till följd av de samlade insatserna i budgetpropositionen. Regeringen skriver i sin budgetproposition, under utgångspunkter för kulturpolitiken, att kulturell bildning och kulturellt deltagande är centralt för att upprätthålla demokratin i landet. Man fortsätter: "Alla människor ska därför ha rätt och möjlighet att utöva kultur i alla delar av landet." genomsyras regeringens kulturpolitik av ett alltför centrerat storstadsfokus. Det visar sig bland annat i satsningarna på fri-entré-reformen, som endast kommer 17 statliga museer i främst till del. Min fråga till kulturministern blir således: På vilket sätt gynnar regeringens reformer tillgången till vårt kulturarv för dem utanför storstadsregionerna? Jag tackar riksdagsledamot för frågan. I regeringens kulturbudget görs stora satsningar på kulturen. Vi har fokus på delaktighet och tillgänglighet, vilket syns bland annat i satsningar på . Vi ska arbeta fram en nationell strategi för , och vi stärker även olika kulturutövares möjligheter inom bland annat scenkonstallianserna. Jag är övertygad om att vi under de här fyra åren kommer att se rader av aktiviteter som just stärker kulturen och möjligheterna för människor - såväl barn och unga som äldre - att delta i kulturaktiviteter runt om i hela landet. Vad gäller fri-entré-reformen är det så att många av de statliga myndigheter regeringen styr och rår över finns i storstäderna, och många finns i . Det betyder inte att vi inte har en dialog med regionala museer, och vi hoppas att många - utöver dem som redan har fri entré - följer exemplet och öppnar våra samlingar för alla. Jag tackar kulturministern för svaret. Jag noterar att ministern har flera goda ambitioner och förslag man lätt kan sympatisera med, men faktum kvarstår att följden av regeringens entréreform så som den är formulerad blir att Söderhamnsbon ska subventionera Södermalmsbons inträde till något av de statliga museerna i . föreslår en matchande reform som kommer hela landet till del, och jag hoppas att ministern kan närma sig den linjen framöver. Ska hela leva behöver tillgängligheten till vårt samlade kulturarv stärkas även utanför tullar. Regeringen har som ambition - det ska man absolut lita på och även kunna se under de här fyra åren - att kulturen ska vara tillgänglig för alla människor över hela vårt land. Fri-entré-reformen har ett stort värde därför att det är samlingar som tillhör oss alla. Det är också många människor från och andra delar av landet som kommer till och kan ta del av samlingarna. Det finns även ett signalvärde i att genomföra just den här reformen, nämligen att visa upp att detta är viktigt för . Så ser det också ut i många andra länder i och världen. I studier av fri-entré-reformer, bland annat i , har detta dessutom visat sig ha positiva effekter över hela landet. Vi hoppas på det också i . Min fråga går till finansminister . Under hela förra mandatperioden kunde vi återkommande höra om bristerna i förlossningsvården i . De var som allra tydligast där, men problemen fanns även i andra delar av landet. Alla minns larmrapporterna och inte minst det stora barnmorskeupproret, där barnmorskorna helt enkelt förtvivlat förklarade att de inte längre klarade situationen. under förra mandatperioden frågade jag ansvarigt statsråd vad man var beredd att göra för att hjälpa till att lösa situationen för oroliga föräldrar, en stor personalgrupp och många andra personalgrupper inom vården som våndades över den besvärliga situationen. Jag fick egentligen aldrig något konkret svar på frågan. Därför skulle jag vilja fråga den nya regeringen, här företrädd av : Vad vill den nya regeringen konkret göra för att förbättra situationen i förlossningsvården? Tack för frågan! Det är en oerhört viktig fråga. Om det är i livet som människor behöver känna trygghet, både blivande mammor och blivande pappor, är det när ett barn ska födas. Det är ett fantastiskt ögonblick i livet, och då har man rätt att känna trygghet. Därför är det så oerhört viktigt att det finns en väl fungerande förlossningsvård i . har den svenska förlossningsvården hög kvalitet. Men kommer det en del larmrapporter från bland annat personalen, och vi vet att det finns många förlossningsskador, inte minst i där andelen förlossningsskador är alltför hög. Därför vill regeringen satsa mer på förlossningsvården och på kvinnors hälsa. Vi avsätter 400 miljoner i budgetpropositionen för att födandet i ska bli tryggare för blivande mammor, blivande pappor och barn. Det är glädjande och väldigt välkommet att höra finansministern berätta om det här. Precis som finansministern säger är det just i , där de här problemen har varit så uppenbara , som kvinnor har drabbats mest av förlossningsskador jämfört med övriga landet. Jag vill ställa en följdfråga. Med de satsningar som regeringen nu gör blir det naturligtvis en del ledtider när det handlar om att rekrytera personal, utbilda barnmorskor och så vidare. När tror finansministern att vi ska kunna börja se resultat av regeringens budgetsatsning? Till att börja med handlar det naturligtvis också om att budgeten blir verklighet, och det är regeringens utgångspunkt att budgeten kommer att passera. Det här är en av de viktiga satsningar som regeringen föreslår i budgeten, och det vore till gagn för och för alla unga föräldrar i om den också blev verklighet. Vi har avsatt pengar redan från som sedan kan distribueras ut till landstingen för att de ska kunna anställa mer personal i den här verksamheten. Det handlar också om att det ska kunna finnas personal att anställa, och det råder brist på barnmorskor. Men regeringen har också avsatt resurser för att ytterligare barnmorskor ska kunna utbildas. Vi angriper både problemet med brist på barnmorskor och problemet med för lite resurser i förlossningsvården för att fler ska kunna anställas, så att alla ska kunna få en tryggare förlossning. Jag skulle vilja rikta min fråga till infrastrukturministern. Regeringen har aktivt och tydligt bestämt att Förbifart ska frysas. En av anledningarna som har nämnts är att göra det möjligt för och att, om de så vill, begära en förhandlingsperson, för att se om man ska fördela om pengarna från trängselskatterna. Det har gått , och uppenbarligen har ingen sådan hemställan kommit från vare sig eller . Men statsrådet har varit väldigt påpassande och har skickat en inbjudan till ett möte . har svarat på inbjudan, och de vidhåller samma svar som de gav statsrådet , att det inte finns något intresse att omförhandla ett redan fast avtal. Därmed faller egentligen den grund på vilken regeringen bestämde sig för att frysa objektet. Min fråga till statsrådet blir: när det är så tydligt och klart att en av förutsättningarna har fallit, kommer regeringen att öppna upp för att bygget av Förbifarten påbörjas nu och inte får vänta till ? Vi kommer att prata mer om Förbifarten här , eftersom jag har några interpellationer på samma tema. Skälet till att vi har bjudit in till ett möte med både och är att vi vill resonera kring hur man ser på Förbifarten men också om andra viktiga frågor som rör den här regionen. Eftersom det är en storstadsregion, en växande region, är det av stort intresse för hela landet. Jag vill träffa både staden och och förhöra mig om hur man ser på behovet av ny kollektivtrafik och behovet av ny infrastruktur men också andra angelägna frågor. Hur diskussionerna om just Förbifarten går och vad man kommer att landa i efter ett sådant samtal vill jag inte föregripa i kammaren. Jag tycker att det är lovvärt att diskussionerna fortsätter med , som egentligen behöver mer av allt. Det var också därför som den förra regeringen fick till stånd tunnelbaneavtalet men också ett färdigt och klart avtal om Förbifarten. vill ingen från vare sig eller använda möjligheten att hemställa hos regeringen om en förhandlingsperson som ska titta på fördelningen, vilket var en av anledningarna till att objektet frystes. Efter det svar som gavs , eller för sedan, kvarstår frågan: Om det kommer så tydliga signaler från de parter som man har skickat ut förfrågan till om att de inte vill, kommer regeringen då att ändra sig och sätta fart på Förbifartsbygget nu och inte vänta bara för att man ska vänta? är det inte så att regeringen väntar bara för att regeringen ska vänta, utan det vi gör är att vi håller dörren öppen för fortsatta diskussioner mellan de tre parter som har ingått ett avtal om Förbifarten, nämligen , och staten. Om det finns möjligheter att påbörja förhandlingar efter det samtal som ska äga rum vill jag inte stänga dörren för det här, utan då vill jag gärna ge möjligheten till parterna att eventuellt fortsätta att föra samtal och förhandla. Jag vill ställa en fråga till . talade - och det var noga många fler än jag som hörde det - om de tomma ladorna. verkar de fyllas av kostnader för att inget händer. har redovisat att väntetaxan för regeringens rådrum för Förbifart är . Det motsvarar 6 miljoner per dag, sammantaget lika mycket som för länsplan för , till exempel. Mina frågor är: Anser finansministern att 1 miljard är försumbart i det ekonomiska läge vi har? Och avser regeringen att tillskjuta mer statliga pengar till Förbifart ? Ligger de i ladan? Jag är glad att mitt uttryck och min omskrivning av statsfinanserna, tomma lador, har gett avtryck. Det är problematiskt att den borgerliga tidigare regeringen lämnade efter sig stora underskott i de offentliga finanserna och att vi nu lånar 10 miljoner för att finansiera den tidigare regeringens skattesänkningar. Förbifart är ett mycket stort projekt som kommer att pågå . De uppgifter som jag har fått om den beräknade kostnaden för att frysa projektet ligger på . Det är alltså en lägre siffra än den som hänvisar till. Självklart är det en kostnad. Den kommer att belasta Förbifartens samlade kostnader men är i det sammanhanget en mindre del av vad hela projektet kommer att kosta. Jag hörde finansministern tala om 250 miljoner som en mindre kostnad. uppger 1 miljard. Frågan är: Har regeringen för avsikt att tillskjuta mer pengar? Har regeringen hittat mer pengar i ladan för att tillskjuta mer pengar till Förbifarten? Jag har en annan fråga: Är ett heligt datum? Det finns olika bilder av det. Vi hörde senast i Agenda att rådrummet fram till var en förutsättning för regeringen. Är det heligt för regeringen? Jag brukar använda "heligt" i religiösa sammanhang och inte när det handlar om vägar. Regeringens beslut är dock utformat så att man avser att ha ett rådrum fram till . Självklart är 250 miljoner en kostnad - det ska vi inte blunda för. Men i relation till den samlade kostanden för Förbifart är det ingen större summa. Förbifarten kommer i huvudsak att finansieras via trängselskatter, och det handlar i så fall om att trängselskatterna ytterligare någon tid kommer att gå till att finansiera projektet. Det ska också sägas att det är ett stort projekt och att den samlade kostnaden för projektet är osäker. Jag vill ställa en fråga till infrastrukturministern angående utredningen från vad gäller säkerhetsbristerna på järnvägen. Det gäller säkerhetsbrister för banarbetare, och vi har också hört i medierna om sju allvarliga incidenter bara detta år då personer befunnit sig på spåret och man har lovat att stoppa tågen men ändå släppt på tågen. Detta visar på bristande rutiner. Under hela förra mandatperioden påtalades problem med styrningen av . Har infrastrukturministern fortsatt förtroende för ledning efter det som har hänt? Förtroendet för en verksledning är naturligtvis beroende av vad verksledningen presterar. När ett sådant här allvarligt problem uppdagas är det rimligt att verkets ledning får möjlighet att rätta till det som inte har fungerat och se till att de rutiner som finns är tillräckliga och efterlevs. Om det saknas rutiner eller om efterlevnaden inte är tillräcklig ska det åtgärdas. Visar verket och verkets ledning att man vidtar rätt åtgärder kommer regeringen självklart att ha fortsatt förtroende för ledningen. Det är positivt att infrastrukturministern ämnar följa upp detta, för det är viktigt att åtgärda ett sådant här stort säkerhetsproblem både för personer som råkar befinna sig på spåret och för banarbetare. pekar här på ett stort säkerhetsproblem. Jag har en fråga till. håller på att omorganisera samordningscentralerna, som har ansvar för bland annat detta. Man ska centralisera, vilket kan leda till att lokalkännedom försvinner för att man inte har personal som känner till trakten där man ska trafiksamordna verksamheten. Tänker infrastrukturministern ha samtal med och följa upp detta så att vi inte får fler försämringar och större säkerhetsrisker i och med denna omorganisering? Säkerheten är något av det viktigaste att upprätthålla vad gäller alla trafikslag. Det gäller självklart också järnvägen. De brister som har uppdagats är givetvis helt oacceptabla. Det gäller för personer som befinner sig på spåren av fel anledning, så att säga, och för dem som ska ut på spåren och utföra sitt arbete. När det gäller omorganisationen av trafikledningen finns nog de risker som påpekar. Men det finns också fördelar såsom bättre samordning och styrning av verksamheten totalt sett, vilket kan leda till att vi får en bättre säkerhet när vi får en bättre samordning mellan olika landsdelar med mera. Jag vill inte föregripa detta, men självklart för vi samtal med om konsekvensanalyser av de organisationsförändringar man står i begrepp att göra. Jag riktar min fråga till äldreminister . Har den privata äldreomsorgen och de privata äldreboendena någon framtid, ja eller nej? Bakgrunden till frågan är det ifrågasättande som har kommit från vänsterhåll av de privata vård- och omsorgsverksamheternas existens. I ser vi hur två privata välfungerande äldreboenden inte får förnyat uppdrag. visar att det är högre kvalitet på den privata äldreomsorgen. Det är en rikstäckande undersökning som man måste ta på stort allvar. Herr talman och ledamoten! Både privata och andra alternativ är välkomna. Man ska dock inte tvinga kommuner att använda något av dem. Det ska finnas valfrihet. Det viktiga för oss är kvaliteten i vård, omsorg och äldreomsorg. Det är den viktiga principen för oss. I budgeten anslår vi 2 miljarder till äldreomsorgen. Det är nästan dubbelt så mycket som oppositionen gör. Vår satsning handlar om bemanning i äldreomsorgen. Det ska finnas kompetenta personer som arbetar nära de äldre med kvalitet och de äldres behov i fokus. Detta följs av en utredning som ska säkra just fokus på kvalitet, och det ska vara en bred kommission. Inte tvinga kommunerna, säger ministern. Men då tvingas ju årsrika boende, personal och anhöriga att finna sig i detta när de hellre skulle välja det privata alternativet. I får nu vårdföretag inte förnyat uppdrag i boenden där alla trivs och som har hög kvalitet och låg sjukskrivningsgrad hos personalen jämfört med kommunala boenden. Jag skulle önska att regeringen såg det utifrån vårdtagarnas, de anhörigas och personalens perspektiv och inte uppifrån kommunens. Jag kan försäkra att det är precis detta vi gör. Det är därför vi anslår 2 miljarder till äldreomsorgen, vilket är nästan dubbelt så mycket som oppositionen föreslår. Utgångspunkten för detta är just de äldres behov. Pengarna som ska gå till bemanning kastas inte ut hur som helst utan följs av ett genomtänkt och välanalyserat arbete med brett deltagande vad gäller äldreomsorgen för att säkerställa kvalitet och att de äldres behov står i centrum. Det är vår ambition. Många lokala och regionala nyhetsredaktioner har en svår ekonomisk situation. Vi har sett stora nedskärningar, och vi kommer att se fler nedskärningar framöver om ingenting görs. Detta får i slutändan konsekvenser för demokratins förutsättningar. Många av oss som följer dessa frågor var därför förhoppningsfulla inför de slutsatser som den presstödskommitté som arbetade förra mandatperioden kom fram till. Många intressanta förslag kom fram i stor politisk enighet - större politisk enighet än vad som förekommit vad gäller presstödsfrågor. Lika besvikna blev vi sedan när alliansregeringen inte valde att gå vidare med förslagen och inte presenterade någon proposition. Jag riktar min fråga till kulturministern. Arbetar den nya rödgröna regeringen vidare med dessa förslag, och kommer vi att få se en proposition om presstödet framöver? Det svenska presstödssystemet utvecklades . har det hänt mycket med medielandskapet men inte med presstödet. Det nuvarande presstödet har vi tillstånd för fram till . Under de snart som jag har varit statsråd har jag arbetat intensivt med presstödsfrågan, och jag har kommunicerat. Jag vill gå vidare med de förslag som den parlamentariska presstödskommittén var ense om och presentera dem för . Jag vill dock betona att de justeringar vi kan göra utifrån den breda överenskommelse som finns i förslag och som jag kommer att lägga fram för är justeringar. Jag vill ha en fortsatt diskussion om en progressiv mediepolitik som tar de stora famntagen om mediepolitiken. Jag har ingen följdfråga, men jag vill däremot tacka kulturministern för svaret. Jag ser fram emot propositionen. Jag vill understryka att detta är en akut fråga och att vi behöver se reformer snart. Men viktigare än att göra något snabbt är att göra det rätt så att vi får bra reformer, så jag tackar för svaret. Precis - tack! Jag vill ställa en fråga som rör Förbifarten ur ett mer principiellt perspektiv. säger att Förbifarten ska byggas, men trafikutskottets ordförande har sagt till att hon inte tror att Förbifarten kommer att byggas och att inte vare sig eller hon själv kan veta säkert. Bygget står stilla, och många är naturligtvis upprörda över det. En majoritet i trafikutskottet har därför tagit ett initiativ för att ska tillkännage att bygget ska återstarta , med omröstning . Men enligt spelar riksdagsbeslutet ingen roll. Det drar inte igång tidigare, säger hon, oavsett vad beslutar. Jag vill därför fråga , som är övergripande ansvarig här , om det är en rimlig ordning att före riksdagsbeslut deklarera att regeringen kommer att strunta i det som en eventuell riksdagsmajoritet anser ska gälla. Det är inte regeringen som har uttalat sig i frågan utan en riksdagsledamot. Regeringen kommer att behandla alla tillkännagivanden på motsvarande sätt som tidigare regeringar har behandlat tillkännagivanden, och det gäller naturligtvis även detta tillkännagivande. Man tar till sig tillkännagivanden, bereder frågan i och återkommer sedan till . Det kommer att gälla i detta ärende liksom vid andra tillkännagivanden som regeringen har fått och som tidigare regeringar har fått. Det var inte vem som helst som sa det, utan det var ordföranden i trafikutskott. Hon är en central företrädare för , som är en del av regeringens underlag i . Finansministern sa klokt att det inte finns något heligt utanför den religiösa sfären eller att man i varje fall inte bör använda den typen av begrepp där. Det tolkar nog många som att det inte finns en helighet kring datumet. säger att varken eller Socialdemokraterna kan sitta i en regering som påbörjar bygget före . Bara fördröjningen av bygget kan kosta . Är det verkligen en klok ordning? Regeringens besked i frågan är tydligt. Vi kommer att behandla alla tillkännagivanden på samma sätt, nämligen: Vi tar till oss dem, bereder dem i och återkommer sedan till . Det är samma sätt som tidigare regeringar har behandlat tidigare tillkännagivanden. Det hörde jag för övrigt vice statsminister stå och säga i tv , så det beskedet från regeringen var tydligt även innan du ställde frågan till mig, . Min fråga går till statsrådet . Brott mot barn ska utredas skyndsamt. Det första barnförhöret bör hållas . Åtal ska väckas senast efter det att skälig misstanke om brott finns. Den lagstadgade tiden hålls endast i av alla utredningar och hålls alltså inte i . Det är dåligt för polisutredningarna och gör att de läggs ned. Det innebär att barnet får åka hem. Hemmet är den vanligaste brottsplatsen när det gäller barn. Detta är alltså väldigt dåligt för barnen, då övergreppen kan fortsätta. Tycker statsrådet att det är rimligt att så få håller tiden? Om inte, vad kommer statsrådet att göra? beskriver utvecklingen med alliansregeringen i då polisen alltför få gånger klarat av att leva upp till de lagstadgade kraven.