kam-fs · H1C120140130fs · 2014-01-30 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Min fråga går till utbildningsminister . Vi har en alldeles för hög ungdomsarbetslöshet, en av de högsta i . En viktig förutsättning för många ungdomar att kunna komma ut i arbete är att de har en fullgången gymnasieutbildning. De utbildningar som snabbast leder till arbete är framför allt gymnasiets yrkesutbildningar. Efter regeringens gymnasiereform Gy 2011 ser vi att allt färre ungdomar vill gå dessa utbildningar. är det färre elever på dessa yrkesutbildningar.Detta går på tvärs mot regeringens uttalade och goda ambition att uppvärdera yrkesutbildningarna. Efter Gy 2011 har vi sett ett kraftigt fall i antalet som söker till dessa utbildningar.Är regeringen beredd att erkänna att detta inte blev riktigt som regeringen ville och backa från Gy när det gäller yrkesutbildningarna? Jag tror att frågeställaren och jag drar helt olika slutsats om vad som bör ske, men att det är ett problem vi diskuterar är uppenbart. har varit alldeles för inriktat på att alla ungdomar ska bli akademiskt behöriga, gå den akademiska vägen och bli akademiker. Det har varit alltför lite fokus på yrkesutbildningar.Efter gymnasiereformen 2011 återinförde vi det fyraåriga tekniska gymnasieprogrammet, som avskaffade . Det är attraktivt och drar till sig elever från de tekniska yrkesprogrammen, vilket gör att de tekniska yrkesprogrammen minskar. Det är inget problem att det fyraåriga tekniska programmet ökar i attraktionskraft, men totalt sett måste vi öka yrkesutbildningarnas attraktionskraft i . Socialdemokraternas svar på det är att de ska akademiseras ännu mer; alla ska tvingas bli högskolebehöriga. Men det höjer tyvärr inte statusen på yrkeskunskaper.Jag vill att vi ska ha högre status på yrkesutbildningar, yrkeskunskaper, yrkesvuxenutbildning och yrkeslärarskap. Det sker dock inte genom att vi akademiserar allt. Det är allvarligt att utbildningsministern kommer med osanna uppgifter i riksdag. Mig veterligt har det aldrig funnits någon ambition hos någon regering att alla ska bli akademiker eller att alla utbildningar ska leda till att alla ska bli akademiker.I gymnasieskolan har vi alltid haft både studieförberedande och yrkesförberedande program. Det har inneburit att en del elever har valt den studieföreberedande vägen, och var det som valde yrkesförberedande program.Sedan kom utbildningsminister och regeringen med den uttalade och goda ambitionen att de skulle uppvärdera yrkesprogrammen. De gjorde en förändring som innebär att de drog ned kunskapskraven på yrkesprogrammen. Följden och verkligheten är att allt färre elever går dessa utbildningar.Om utbildningsministern erkänner att detta är ett problem, är det då inte dags att erkänna att det trots goda ambitioner blev ett fiasko och att det är hög tid att göra om och uppvärdera yrkesutbildningarna och se till att alla utbildningar ställer höga kunskapskrav och är attraktiva för eleverna? sade : Låt oss titta på och hur man har lagt upp det hela där. Varför har de lägsta ungdomsarbetslöshet? har helt rätt i att vi ska lära av . Dock hade hon inte tittat så noga på vad de har gjort där. , , och satsar på lärlingsutbildningar. De satsar på yrkesutbildningar som innehåller yrkesämnen. Där kan även elever som är lite studietrötta gå färdigt och få jobb. Det är detta man gör i de länder där man har låg ungdomsarbetslöshet.Sverige har valt linjen att kräva att alla ska bli högskolebehöriga. Många pallar inte det utan hoppar av och slås ut. Det är därför har hög ungdomsarbetslöshet. Det säger forskningen. Till och med säger att vi ska titta på , så låt oss göra det.Det är dags att släppa kravet på att alla ska tvingas läsa in akademisk högskolebehörighet, för priset är att många slås ut. Vi behöver erkänna att ungdomar är olika. En del behöver mer praktiskt inriktade utbildningar, och andra ska gå vidare till universitet.Varför har det svenska börjat skämmas för yrkesarbetarutbildningen? talar ofta om rysk gas. Senast i Agenda sade han att alternativet till kärnkraft är rysk gas. Eftersom det inte finns några planer på sådan import frågar jag vice statsministern: På vilka grunder ser regeringen rysk gas som ett hot mot ? Jag tycker inte att vi ska importera rysk gas till . Men om vi stänger ned den svenska kärnkraften, som frågeställaren och hennes parti vill, tappar vi av den svenska elproduktionen. Då måste vi importera elektricitet, och den stora mängd elektricitet som kan importeras till kommer att vara gaskraft. Det sade också energiexperterna i det tv-program som frågeställaren åberopar. Det handlar om att bygga ny kärnkraft som ersätter den gamla eller att importera gas. Det är de stora alternativen. Vi bygger ut förnybart, men det kommer inte att räcka. Talar vi om gas talar vi väsentligen om rysk gas. Det är den linje har valt. De har valt att stänga ned kärnkraften, och det sker snabbt. Det var ursprungligen i som drev fram det i en rödgrön koalition. I svensk zon har det nu dragits en gasledning mellan och , och dessutom bygger ut kolkraften. Det är sanningen.Väljer vi att stänga ned kärnkraften måste vi gå över till gaseldning, och det ökar koldioxidutsläppen. Den energiexpert som hänvisar till inledde en process på , där han är anställd, för att ska importera ryskt uran från Rosatom som är ett statligt ryskt bolag med direkt koppling till kärnvapenprogram.Jag ser tre problem med ryskt uran. Det ena är att det är ryskt, det andra är att det är uran och det tredje är att regeringen för en politik som öppnar för import av ryskt uran till Sverige.Min fråga till vice statsminister är: Hur ser regeringen på att vill importera ryskt uran till svenska kärnkraftverk? Vi måste förstå att en av de största utmaningarna som vår generation står inför är växthuseffekten. Ska vi bekämpa den kan vi inte välja att stänga ned energikällor som inte släpper ut koldioxid och i stället öppna energikällor som släpper ut koldioxid.Titta på ! var modellandet för när bestämde sig för att stänga ned kärnkraften. Tyskarna sade att de skulle bygga vindkraft. De bygger vindkraft, men det räcker inte. De ökar nu kraftigt koldioxidutsläppen, för de importerar rysk gas och bygger kolkraftverk igen. Kolkraftsproduktionen i var 2013 tillbaka på samma nivå som på DDR-tiden eftersom man har fört energipolitik. Jag vill ställa en fråga till justitieminister . Synen på relationsvåld och synen på allvaret i den problematik som relationsvåld innebär har successivt skärpts . föll exempelvis misshandel på enskilt område inte ens under allmänt åtal. Den skärpta synen har medfört straffskärpningar för våldsbrottslighet i flera olika avseenden, inte minst efter alliansregeringens tillträde 2006.Vad gäller den allvarligaste formen av relationsvåld gick utvecklingen i rättspraxis i motsatt riktning. Efter att uttalat att livstidsstraff ska vara förbehållet endast de allvarligaste fallen av mord ändrades en förhållandevis omfattande underrättspraxis som fått genomslag under många år.Min fråga till justitieministern är: Hur bör man se på den allra allvarligaste formen av relationsvåld och våld över huvud taget som leder till en annan människas död, särskilt i ljuset av att mindre allvarlig våldsbrottslighet på ett tydligt sätt skärpts ? Tack för frågan!Jag tror att vi alla är förtvivlade över att kvinnor slås ihjäl i det här landet och över att vi har mord som har att göra med våld i nära relationer och den problematiken. Mord är alltid ett väldigt allvarligt brott. Det var också skälet till att regeringen skärpte det tidsbestämda straffet för . Det vi inte förutsåg då var att detta skulle leda till att man inte längre använder sig av det straff som livstid innebär. Därför har regeringen beslutat att gå till Lagrådet med förslag som innebär att fler kommer att kunna dömas till livstid i fortsättningen. Vi menar nämligen att detta är det allvarligaste brottet. Det ska också motsvaras av de allvarligaste påföljderna. Min fråga går till utrikesminister för kristna runt om i världen är på många håll mycket svår och har på flera håll förvärrats . De förändringar som har skett i och har också förvärrat situationen för kristna. I har ett antal attacker utförts av den extrema islamistiska gruppen Boko Haram, och i går kunde vi läsa i tidningen att 22 personer dödades i en direkt attack mot en kyrka . I drabbar det svåra våldet givetvis alla civila mycket hårt, och vi hoppas alla på ett slut på grymheterna. Men de kristna har hamnat i en särskilt klämd situation och är på väg att helt utrotas från . Min uppfattning är att regeringen är ganska tyst i frågan och att den inte vågar nämna att just kristna som grupp är särskilt utsatta. Jag undrar när utrikesminister ska ta denna fråga på allvar och i internationella sammanhang verkligen lyfta upp och försvara kristnas svåra situation. Jag tror att vi, och inte bara vi utan hela Europeiska unionen, är mycket starka i försvaret av minoriteter. Jag vill säga minoriteter, och jag håller med om att det i många fall i är kristna som är den minoritet som kommer i kläm och är utsatt för förtryck. Men det finns andra minoriteter som i andra länder är utsatta för likartat förtryck. Det är viktigt för vår allmänna trovärdighet att vi ser det som försvaret av individerna och som försvaret av minoriteterna, oavsett om de råkar vara kristna, muslimer eller buddhister - för att ta ett annat exempel som är aktuellt i en annan del av världen.Kvaliteten i ett samhälle är väldigt beroende av kvaliteten i dess skydd av minoriteter. Vi ska försvara kristna minoriteter. Vi ska försvara alla minoriteter. Tack utrikesminister för svaret!Jag håller givetvis med om att alla minoriteter och förföljda folkslag ska kunna åtnjuta frihet och mänskliga rättigheter. Men i andra sammanhang när det har varit en speciell situation och speciella händelser tycker jag att regeringen har kunnat lyfta fram speciellt utsatta grupper, till exempel den muslimska minoriteten i som har varit väldigt utsatt. När det händer saker i världen, när till exempel de kristna i har blivit utsatta och när Boko Haram utför attacker mot söndagsfirande kristna i , saknar jag uttalanden från regeringen till stöd för de kristna som har råkat ut för dessa händelser. Jag saknar tydliga uttalanden och ett tydligt stöd för de kristna när sådana saker sker, på samma sätt som man kan uttala stöd när andra grupper är utsatta. Det betyder inte att man bortser från en annan grupp. Det betyder att man uppmärksammar viktiga händelser i världen och visar sitt stöd. Jag välkomnar om engagerar sig också för muslimska minoriteter runt om i världen. Det kanske skulle öka trovärdigheten i deras politik när de tar upp den viktiga frågan om den kristna minoriteten. I övrigt vill jag bara hänvisa till kanske lite mer utförlig läsning av de olika europeiska uttalanden som finns på Europeiska unionens hemsida. Där framgår balansen men också styrkan i engagemanget för minoriteter i hela världen, inte minst de kristna, med mycket stor tydlighet. Även min fråga riktar sig till utrikesminister möttes den globala, ekonomiska och politiska eliten i i . Jag tror att utrikesministern var där och träffade vänner och bekanta. Några av världens mäktigaste träffas där, kan man säga.Samtidigt presenterade den brittiska organisationen en studie av förmögenhetsfördelningen i världen. Den studien visar att de 85 rikaste, nästan alla män, äger lika mycket som halva jordens befolkning. 85 personer, som skulle rymmas i en dubbeldäckarbuss, äger lika mycket som 3,5 miljarder människor.Vad tycker du, ? Är det här en rimlig fördelning av jordens förmögenheter? Tack för frågan, !Jag är glad att har uppmärksammat mötet i . var också där, och det var just i de presenterade studien. Det var också just i som vi diskuterade de här siffrorna. Om man formulerar det på det sättet är det alldeles uppenbart orimligt. ser vi att de stora klyftorna i världen håller på att minska. Medan vi tidigare gick mot en värld där de fattiga blev allt fattigare och de rika blev allt rikare har utvecklingen de senaste tio tjugo åren blivit att vi lyfter upp hundratals miljarder människor ur fattigdom. Inom denna process har dock vissa processer utvecklats snabbare till rikedom. Om man börjar titta på var de verkligt rika personerna finns kan man se att många av de processerna är i till exempel . Det är en del av den stora processen. Den är inte önskvärd. Men att vi går mot en värld med minskade klyftor är bra. Det framgår också av Oxfams rapport som presenterades på det trevliga mötet i där tyvärr inte var. Det är inte riktigt det säger i sin rapport. De säger att klyftorna ökar i världen. Det är faktiskt så det står i rapporten. Utrikesministern sade att de minskar men ändå ökar på något vis, kanske.Samtidigt beklagar utrikesministern att klyftorna är så stora som de är. De är naturligtvis helt hårresande - 85 personer är lika rika som halva mänskligheten. Men om utrikesministern beklagar ökande klyftor, innebär inte det ett underkännande av utvecklingen i ? I har klyftorna nämligen ökat mest inom OECD-området, möjligtvis med undantag för . Om mindre klyftor är något eftersträvansvärt, vilket jag ändå tolkar det som att utrikesministern tycker, har vi gått åt precis fel håll. Vi har förstärkt utvecklingen mot ökade klyftor i och med att vi är en del av det globala samfundet. Statistik är inte alldeles enkelt, men om man tar den lilla extremen på den ena änden med de allra rikaste och de allra fattigaste på den andra änden får man Oxfamsiffrorna. Men om man tar nationer och kontinenter, den stora mängden människor i världen, får man den bild jag vill teckna. En lång rad tidigare fattiga nationer håller på att resa sig mot medelklass. Det är inte i de industrialiserade länderna som den starkaste ekonomiska tillväxten är. Den starkaste ekonomiska tillväxten är hos de fattigaste människorna i . Den politiken har bidragit till, både genom öppen handel och genom bistånd. Sedan får man diskutera de interna förhållandena i med finansministern. Även min fråga går till utrikesministern, och den gäller situationen i Syrien.Å ena sidan har vi en regim som har haft makten i landet . Det är en regim som använder tunga vapen mot civila, en regim som fängslar, torterar, mördar och till och med har använt kemiska vapen mot folket. Den har stöd från såväl , som Hizbullah. Å andra sidan har vi en del extremistiska grupperingar som har tagit sig till landet. De har band till och andra terroristorganisationer och terroriserar, torterar och mördar oliktänkande i de områden de har kontroll över. Det syriska folket har hamnat i fångläger mellan dessa två grupperingar. Å ena sidan är det regimen och å andra sidan är det grymheterna från extremisterna.Min fråga till är: Finns det i samband med II förhoppningar om att det ska bli lite bättre och att man ska ha mer fokus på det syriska folket? Låt mig börja med att säga att jag delar beskrivning av delar av de fruktansvärda dilemman som vi har och som det syriska folket har genom att vara klämt mellan olika onda krafter och onda intressen.Finns det då ett hopp genom det som började i och ? Ja, det finns ett hopp. Ska vi vara mycket optimistiska? Nej, det ska vi inte. Men sitter de ned och talar med varandra. Jag var med om inledningen av detta, och det kännetecknades kanske inte särskilt mycket av kärlek och värme - om jag uttrycker saken på det sättet. Det får man har förståelse för med tanke på situationen. Vi ger fullt stöd till FN-medlaren och hans försök att få i gång en dialog. Kanske börjar man med några av de små frågorna om humanitärt tillträde, politiska fångar och sådant för att sedan närma sig den politiska konfliktlösning som är den enda möjliga vägen framåt för att minska lidandet och dödandet. Den syriska konflikten har pågått . 150 000 är döda, och miljontals är på flykt. kunde vi se de fruktansvärda bilderna på de 11 000 som har torterats till döds i syriska fängelser av regimen. I går var förhoppningarna stora genom att bägge parter har kommit överens om att man ska ha planen vid I som underlag, det vill säga en övergångsregering. kom en direkt reaktion från den syriska regimen att al-Asad är den röda linjen och att man ska fortsätta att diskutera framför allt terrorismen.Min fråga till utrikesministern är: Kommer al-Asad efter allt dödande att vara en del av den framtida politiska lösningen i ? Hur ser utrikesministern på det? Jag har själv - och där tror att vi är mycket eniga i hela kammaren - mycket svårt att se att så skulle vara fallet. är detta en fråga för de syriska parterna att själva avgöra. Jag tycker inte att vi ska diktera för mycket av detaljer. Har de möjlighet att sätta sig ned och komma till en överenskommelse som slutar dödandet och skapar förutsättningar för ett samhällsbyggande som inte minst skyddar alla minoriteter, kristna och andra, som finns i landet ska vi ge det vårt stöd. Men jag har ohyggligt svårt att se att detta skulle kunna inkludera nuvarande presidenten al-Asad. Min fråga är till justitieminister rätta rapporterar nyheterna nu igen om stora problem med polisens rapporteringssystem Pust. Att det har varit problem är i och för sig ingen nyhet. Det har rapporterats och uppmärksammats på flera sätt tidigare med hård kritik från olika håll, bland annat i konsultrapporter och rapporter beställda från regeringen själv. Senast kom det en rapport från Statskontoret.Kritiken handlar bland annat om att det är krångligt, inte ändamålsenligt och tar att använda. Rikspolischefen säger själv att han är besviken och helt enkelt inte nöjd med det. It-cheferna på polisen beskriver att det har blivit ett arbetsmiljöproblem.Med det som bakgrund undrar jag vilka åtgärder som justitieministern kommer att vidta. Tack för frågan, . Polisens it-hantering lämnar en del övrigt att önska. De som är allra mest bekymrade tror jag är de poliser som arbetar med en del av systemen. De tycker inte att de får det it-stöd som de skulle behöva utan att det är krångligt.Alla vi som på ett eller annat sätt har varit inblandade i att försöka hantera någon typ av it-system vet hur svårt det är. Regeringen såg ganska tidigt att det började bli ett problem. Framför allt är det myndigheterna som äger ansvaret.Vi beställde en undersökning via Statskontoret för att granska arbetet att reda upp detta som pågår på . Den rapporten fick jag en redovisning av precis . har naturligtvis fått möjlighet att ta del av den.Jag följer väldigt noga det arbete och de initiativ som tas för att försöka reda upp det så att vi får ett fungerande it-system. Dessutom har givetvis som arbetar med den nya organisationen också fått detta underlag. De poliser som jag har varit i kontakt med som hanterar systemet vittnar om ganska horribla situationer. Det tar timtals att rapportera de enklaste brott, om man får kalla dem så, det vill säga mindre brott som snatterier och liknande. Konsekvensen blir att de i stället för att göra det polisarbete de brinner för får arbeta med en massiv administration. Saker måste göras om, och det blir till exempel mycket övertid. Som medborgare hade man naturligtvis önskat att poliserna använts på ett mycket mer effektivt sätt.Justitieministern gav ett svar. Om justitieministern gör någon typ av framtidsspaning, när tror justitieministern att de poliser som arbetar i systemet kommer att ha en dräglig arbetssituation och ett bra rapporteringssystem? Det är alldeles nödvändigt att polisen så snabbt som möjligt får ordning på sina it-system.När vi går in i den nya organisationen med en nationell svensk polis är det viktigt att vi har en modernt fungerande it-program. Allt kommer säkert inte att vara på plats dag ett. Men det är nödvändigt om vi ska höja effektiviteten i organisationen att vi får väl fungerande system.Det är ofta på det sättet att man bygger den här typen av datasystem ovanifrån i stället för underifrån. Det sker dessvärre inte bara inom polisen. Jag tror att man måste lyssna på dem som är användare. När tekniker och andra lägger fram alla sina önskemål blir det väldigt mycket som kanske inte är nödvändigt men som inte alls ger den användbarhet som är nödvändig.Jag har ett bestämt intryck av att rikspolischefen och jag har samma syn på detta. Jag menar att man har ett underlag som gör att man i vart fall är på god väg att ta rätt steg för att reda upp situationen. Det är ansvar. Jag har en fråga till migrationsminister på asylmottagningen i är stort. tar ett stort ansvar för de flyktingar som söker asyl i , och det är bra. Vad som är mindre bra är när kommuner inte får förutsättningar för att göra ett bra mottagande.Vi kunde i Dagens Samhälle läsa att , tidigare aktiv i för Ny Demokrati, nu vill starta ett imperium. Han drar in många miljoner på asylboenden. Han vill göra någonting han kallar för asylmottagningens Ikea.Det som är det märkliga är att som har uppgiften att skaffa dessa boenden inte kan samordna flyktingmottagandet. En del kommunmottagare säger att detta är ett stort problem. När man har flyktingmottagande klarar man inte av att också ha asylmottagande för barnen som ska gå i skolor.Min fråga till är: Vad tänker han göra för att kommunerna ska få en rimlig förutsättning att ha ett bra mottagande? Det är ingen hemlighet att den situation som precis har diskuterats här i kammaren med utvecklingen i gör att många människor just nu flyr och försöker att få en säker plats i vårt land. Vi har naturligtvis ett ansvar för att försöka ordna det på bästa sätt.Vi har problem och utmaningar som bland annat handlar om att vi har 10 000 personer inskrivna i vårt system som har lagakraftvunna avvisningsbeslut och ska lämna . Till det kommer ett stort antal personer - nästan lika många, 11 000 - som har beviljade uppehållstillstånd som finns i vårt mottagande. De ska bo i landet men bo någon annanstans än på de anläggningsboenden där de finns.Detta är en fråga som vi arbetar intensivt med från regeringens sida på flera olika fronter. Länsstyrelserna har ansvaret tillsammans med kommunerna att försöka ordna fler platser i landets kommuner. Om de hade gjort det hade vi inte behövt använda så många tillfälliga anläggningsboenden som är fallet.Det är detta som är knuten. Det finns människor som ska lämna och resa någon annanstans eftersom de har fått avslag. Vi har parallellt med detta människor som har fått positiva besked och som ska stanna här. Det måste vi jobba med framgent. Jag tror inte riktigt jag fick svar på frågan. Det handlar om kommunernas förutsättningar att ha ett bra mottagande.Läser man artikeln i kan man se att vill sätta stopp för asylföretagarna eftersom de inte bedriver en bra verksamhet. Många har undermåliga boenden, och det ställer till ganska stora problem.Man kan fundera på varför inte regeringen till exempel ger uppdrag att ordna egna asylboenden. Då kan man ha en bra dialog med kommunerna och ge kommunerna förutsättningar att kunna ha ett bra mottagande.Det är inte rimligt att ringa till en kommun dagen före och säga: kommer det 100 personer till er kommun, var god fixa fram skolplatser till barnen. Kommunerna har en ansträngd situation. De har tagit ett stort ansvar, och de vill fortsätta att ta ett ansvar.Om man inte har den dialogen och inte har rimliga förutsättningar för att göra det är det någon som måste ta ett ansvar. Jag hoppas och tror att regeringen vill göra det. Vill ni det, ? Den generella bostadsbristen i gör att kommunerna har svårt att bosätta nyanlända, precis som jag sade tidigare. Det leder till att människor som har fått uppehållstillstånd blir kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden. Det medför att myndigheten måste hyra tillfälliga boenden.Regeringen följer utvecklingen och vädjar till landets kommuner att ta emot nyanlända. Men vi har också valt att göra förändringar i ersättningssystemen.