kam-fs · H1C120140313fs · 2014-03-13 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. beslutade riksdag att regeringen ska återkomma med förslag om kortare betaltider. Frågan är angelägen och viktig, inte minst för många småföretag som i stället för att använda sitt kapital till att investera i utbildning, i utveckling eller i nyanställningar tvingas att agera bank åt storföretagen. Det är inte vare sig hållbart, rimligt eller önskvärt.Varför, näringsminister , har regeringen ännu inte återkommit till med ett förslag om kortare betaltider för företagen? Tack, , för frågan!Jag blir lika upprörd som när jag hör hur många små företag, inte minst inom fordonssektorn, får agera bank för de större företagen. Det är otroligt viktigt för dem att stärka sin likviditet, att få betalt för vad de levererar för att kunna skapa nya jobb och växa på en internationell marknad.När man utformar en lagstiftning stöter man också på patrull, vilket också näringslivsorganisationerna själva har upptäckt. Ett obligatorium för samtliga företag innebär för en ägare av en Volvoaffär att de inköpta 50 Volvobilarna ska vara betalda innan månaden är slut. Det säger sig självt att man behöver pengar och att Volvobilarna måste vara sålda innan man kan betala fakturan.Detsamma gäller inom detaljhandeln. En butik som köper in hela vårkollektionen kan ha svårt att betala hela vårkollektionen . Det är bra att vi har en samsyn om att frågan är angelägen och att den skapar stora bekymmer som i någon mening till och med hindrar tillväxt hos många småföretag. De tvingas att använda sina pengar på fel sätt.Problemet med vad just har beskrivit är att någon ligger ute med pengarna. Det handlar egentligen bara om vem som ska ligga ute med pengarna. Jag hoppas att jag inte ska behöva tolka näringsministerns svar som att bara för att frågan är svår och kräver en del eftertanke väljer regeringen att inte följa ett beslut som faktiskt är fattat i riksdag.Jag upprepar min fråga: När kan vi förvänta oss att näringsministern återkommer till riksdag med ett förslag i enlighet med det som har beslutat? har en av de mest offensiva lagstiftningarna på området vad gäller betaltider. Det är som gäller, om inget annat avtalas. Här ligger vi i framkant. Det är viktigt för oss och svensk fordonsindustri att har konkurrenskraftiga regler och avtalsförhållanden gentemot övriga europeiska länder.Vi belyser nu frågan på framför allt eftersom det är justitieminister som har huvudansvaret för frågan. Jag hoppas och ser framför mig att vi också kan titta på självreglering i branschen likt man har gjort på många andra områden. I mångt och mycket är frågan ett problem för en del inom fordonsindustrin men inte för det stora flertalet, som jag nämnde i mitt första anförande.Ett obligatorium för samtliga branscher slår undan benen för många småföretag som inte mäktar med att betala en faktura . Det gör frågan mer komplex än vad Socialdemokraterna verkar ge sken av. Därför fortsätter vi att bereda frågan och kommer att återkomma till . I har vi 16 miljömål. bedömer att vi som bäst klarar två av dem med dagens politik.Ett av de mål vi ser ut att missa är Ett rikt växt- och djurliv. Där går utvecklingen åt fel håll, bedömer . Det saknas styrmedel och resurser. Också de andra mål som hänger ihop med biologisk mångfald ser vi ut att missa.Därför var förväntningarna höga när miljöministern presenterade en proposition om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Visst finns det fina tankar i propositionen, inte minst om värdet av ekosystemtjänster, men jag har svårt att hitta de konkreta förslag som verkligen svarar mot utmaningarna.Bedömer miljöministern att vi kommer att vända miljömålsfiaskot med hjälp av dessa förslag? Regeringen har fattat beslut om en ny proposition om ekosystemtjänster och biologisk mångfald. Jag är glad att vi har fattat beslutet. Sist det gjordes ett stort tag på området i var efter när lade fram en proposition på området.Det är därför roligt att nu presentera en inriktningsproposition där vi lägger fram förutsättningarna för vad som behöver göras och där vi sätter det ambitiösa målet att skydda av yta och av områden. Särskilt viktigt är det att vi nu tar ett ordentligt grabbatag i fråga om skydd av miljöer.Jag är glad över den proposition vi har presenterat . Frågan var inte om ministern var glad utan om vi kommer att klara miljömålen. Det är inte nödvändigtvis samma sak.Det är bra att det finns en inriktning, och den är säkert fin. regeringar har lagt fram mer konkreta propositioner ämne för ämne. Hur gör vi med skogen? Hur gör vi med haven? Här kommer ett fint tänk om ekosystemtjänster, men vi behöver också de konkreta åtgärderna för till exempel skogen. De förslag som läggs fram här fungerar i precis samma takt som dömer ut som helt otillräcklig. Skogen ska skyddas i den takt som sker och som bedömer är för långsam. Då kommer vi inte att klara miljömålen. Så kan man gå igenom område för område.Jag vill återigen få svar på min fråga: Klarar vi miljömålen? Om vi inte gör någonting kommer inte att klara miljömålen. Några kommer vi att klara, några inte. Det är därför som vi nu arbetar igenom de olika områdena på ett tydligt och konsekvent sätt.Alldeles fattade vi ett beslut om en proposition som gäller kemikalier. Under de tillämpbara miljömålen satte vi upp etappmål och talade om hur målen ska uppnås. Precis på samma sätt gör vi med biologisk mångfald. Vi talar om var grunden ligger. Vi talar om åt vilket håll arbetet ska gå. Vi sätter målen att skydda av yta och av våra områden. Vi talar om hur det ska gå till, och vi lägger ut ett antal uppdrag.Miljömålen uppnås genom att se till att de arbetas igenom med hjälp av etappmål och genom att få fart på arbetet. Det är precis vad vi har gjort för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, det vill säga basen för hela arbetet. Jag vill ställa en fråga till statsrådet satt i migration och utveckling. När vi arbetade med frågan var cirkulär migration ett okänt begrepp, men vi hör numera mer och mer frekvent talas om det.Jag tänkte höra om statsrådet kan redogöra för hur han tänker i ämnet och hur arbetet som kommittén utförde tas till vara. Globaliseringen och den ökade rörligheten ställer högre krav på våra system för migration än vad som har fallit tidigare. Därför är jag glad över att vi har tagit steget och lagt fram lagrådsremissen, som sedan kommer att bli en proposition som vi ska lägga fram tillsammans med . Detta kommer att leda till att vi ökar möjligheterna för människor att röra sig över gränserna . Det är det som cirkulär migration handlar om. Det kommer i sin tur att leda till att vi kommer att kunna dra större ekonomisk nytta av de människor som på det viset kan komma till som studenter, företagare och anställda i olika verksamheter. Det är viktigt. Inom det här området värnas särskilt doktoranders och internationella studenters möjligheter till cirkulär migration. Det gäller både för deras egen skull och för vårt lands möjlighet att ligga i framkant. Hur ser statsrådet på doktorandernas och studenternas möjligheter till cirkulär migration? Just doktoranderna är en grupp som ligger mig särskilt varmt om hjärtat efter alla mina resor runt om i . Doktoranderna kommer på samma sätt som arbetskraftsinvandrare att kunna kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd i under sin forskarutbildningstid. Det kommer att bli mer attraktivt för internationella doktorander att välja som studiedestination. Dessutom kommer det att bli möjligt för studenter att stanna kvar och söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet i efter slutförda högskolestudier.Allt detta är naturligtvis väldigt viktigt för vår konkurrenskraft och tillväxt, som vi alla värnar om, och för den politik som regeringen för på det här området och som går ut på att vi ska kunna dra den största nytta vi kan av de människor som har valt att lägga tid och energi på att ta sig till och gå igenom en doktorandutbildning eller vara internationell student här. föreslog regeringen ett sparpaket som bland annat består av höjda fordonsskatter, sänkta studiebidrag samt kraftigt försämrade villkor för pensionssparande. Den argumentation som framfördes var att man ville ta ansvar för det finanspolitiska ramverket för att kunna uppnå överskottsmålet. Av totalt i ökade oplanerade utgifter som har uppstått sedan höstbudgeten presenterades kan 19,2 miljarder härledas direkt till utgiftsområdena migration och integration, det vill säga en större invandring än väntat.Min fråga är om det är regeringens uppfattning att invandring över huvud taget påverkas av de beslut som regeringen tar. Är det orimligt att anta att man genom politiska beslut kan styra över invandringsvolymerna? börjar tala om budget . Det stämmer att vi vill finansiera våra reformer för mer kunskap i skolan, för en levande landsbygd, förbättrade miljöåtgärder och fler jobb och småföretag i hela landet genom att finansiera allt krona för krona.Vi tycker att det är viktigt. Vi vill inte ha ett brunt luftslott där man skär ned på invandringen för att på det sättet kunna finansiera andra reformer som förespråkar. Det handlar om att se på vissa skattehöjningar och vissa utgiftsminskningar för att finansiera just en god skola och få fler jobb. Nej, jag ser inte långsiktiga kostnader för invandringen i . Invandringen har byggt starkt. Vi ska ha en öppenhet mot omvärlden, och vi ska välkomna de människor som vill bo, jobba och verka i . Det är det som kommer att bygga starkt. Det är intressant att som vi ser att invandringen är en väldigt stor budgetpost hävdar man att det inte skulle kosta oss något. Ringer det inte någon klocka då man åter tvingas höja anslagen för att täcka kostnaderna för invandring? Det handlar om 19,2 miljarder.Jag skulle vilja påminna ministern om att att asylsökandena till kommer landvägen och således faller under Dublinförordningen, som innebär att asylansökan bör ske i första EU-land. gör bedömningen att huvuddelen av UNHCR-migranterna kommer från länder som har skrivit under förordningen.Är det regeringens mening att över huvud taget ska vara anslutet till Dublinförordningen? Vilka initiativ har regeringen tagit för att tillse att förordningen faktiskt gäller för och unionens del? Bomber kommer över barn och kvinnor i . Krig pågår i och i stora delar av . Människor flyr sina hem, flyr från sin familj och släkt. svar på detta är: Håll gränsen och stäng dörren, kasta gärna bort nyckeln.Det är inte solidariskt. De är inte någonting som ska vara ledande för framöver. Av den anledningen valde alliansregeringen att tillsammans med verka för ett öppnare och mer humant samhälle där man tar hand om de flyktingar som flyr undan krigets fasor. Det är jag väldigt stolt över.Det innebär kostnader, för människor ska bo någonstans när de kommer till . Barn ska kunna lära sig svenska språket eller matte, till exempel. De kommer med skador som tvingar sjukhusen att se till att dessa läks. Jag är beredd att ta de kostnaderna för att människor ska kunna hitta en här i . På är jag övertygad om att en invandring berikar . Det skapar jobb i och ger skatteintäkter som gör det möjligt för oss att fortsatt vara ett framgångsrikt land. gav regeringen i uppdrag att ta fram en färdplan om inga nettoutsläpp av växthusgaser till 2050. redovisade ett väldigt omfattande arbete, skulle jag vilja säga, i form av en färdplan för inga nettoutsläpp till 2050. Verket redovisade sitt förslag . Jag tycker att det är ett intressant förslag som borde kunna ligga till grund för den omfattande omställning som vi behöver göra för att vi ska nå nollutsläpp i i framtiden.Nu har det gått presenterade sitt förslag. Jag skulle vilja veta när ni i regeringen kommer att presentera ett förslag som är baserat på förslag till Färdplan 2050. Kommer det förslaget att landa här i så att vi kan ta ställning till det? Ärade ledamöter och åhörare! Det är roligt att få en fråga om klimatpolitik. Vi har diskuterat det många gånger.Sverige har oerhört tuffa klimatmål. Vi ska minska utsläppen till 2020. Vi ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030, och vi ska vara neutrala som land 2050. Vi jobbar med de här frågorna på många olika sätt i just därför att vi har tuffa mål. Just nu ligger vi på linje för att klara för vårt mål till 2020. För var vi klara med det mål som vi har lovat i EU:s klimatpaket. Förutom material fick regeringen för sedan in en utredning om den fossiloberoende fordonsflottan, som vi nu bereder i . Jag ber att få återkomma. Miljöministern och jag har debatterat den svenska klimatpolitiken . Vi i anser att det som görs inom den svenska klimatpolitiken inte är tillräckligt. En tredjedel av våra utsläppsminskningar görs genom att regeringen köper billiga utsläppskrediter i andra länder - bara som ett exempel. Men frågan handlar om en mycket konkret sak, nämligen förslag till färdplan för nollutsläpp till 2050. lade fram ett konkret underlag. Jag som riksdagsledamot är förstås intresserad av att veta ifall det kommer att landa, i form av till exempel en proposition från regeringen, i . I regeringens lista över kommande propositioner ser jag ingenting om förslag till Färdplan 2050. Det oroar mig en smula.Miljöministern kan kanske bringa lite mer klarhet i detta och berätta ifall regeringen kommer att lägga fram en proposition till baserad på förslag till Färdplan 2050 för nollutsläpp. Jag tar vid där jag slutade i mitt förra inlägg.Vi har precis fått utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta, en utredning som innehåller ett helt smörgåsbord med olika förslag på hur vi ska nå våra olika mål, precis som material innehåller ett smörgåsbord av förslag till hur vi ska nå våra olika mål. Det vi nu gör är att vi bereder detta i . Vi tittar på kostnader och samhällseffekter. I den långa listan från och fordonsutredningen men även från andra utredningar finns det förstås förslag som man kan tycka är bra, andra som man tycker är dåliga. Det finns enkla förslag, och det finns förslag till lösningar som blir väldigt dyra och som drabbar medborgare och gör att människor inte kan bo i alla delar av landet.Detta kräver . ser vi till att minskar sina utsläpp som vi har jobbat oerhört hårt för att se till att EU får en position som gör att EU kan vara aktivt i förhandlingar om klimatmål. Jag har en fråga till näringsminister man tittar på den faktiska ungdomsarbetslösheten - de som varken studerar eller arbetar - krävs det fortsatta insatser. Även om det ibland överdrivs i debatten är det ett problem. Regeringen har ju sagt att jobb och utbildning är mycket viktigt, och inte minst att fortsätta att ställa om utbildningssystemet, yrkesutbildningarna, satsning på yrkesvux och yrkeshögskoleplatser men också yrkeslärlingsanställningsavtal, yrkesavtal, med kraftiga subventioner.Jag får indikationer på att det inte går så snabbt som man skulle önska, så frågan till statsrådet blir: Vad tänker regeringen göra åt detta? Tack, , för en fråga som berör en väldigt viktig utmaning för , nämligen att få ned ungdomsarbetslösheten, att få fler unga att möta vuxenlivet med jobb och lön.Här har regeringen halverat arbetsgivaravgifterna för att anställa unga människor, och kommer man att sänka dem ytterligare. Den sänkta restaurangmomsen har varit viktig. Vi återinförde lärlingsutbildningen i för , och det har varit viktigt.En sista viktig del är YA-jobben, eller yrkesintroduktionsavtalen. Anledningen till att de kommer att bli en framgång är att fack och arbetsgivare har enats om villkoren, och regeringen lägger in handledarstöd och sänkta arbetsgivaravgifter.Än kan vi inte se så många. Det är ett femtiotal nya jobb som har skapats , men jag hoppas att det i förlängningen kommer att skapas tiotusentals nya jobb, eftersom det är det unga människor behöver. Här har verkligen fackförbunden, arbetsgivarna och regeringen gjort något unikt i svensk politik. Tack så mycket, statsrådet, för svaret!När man lanserade detta hade man något slags prognos om 25 000-30 000 yrkesintroduktionsanställningar . Det är ett väldigt stort antal. Vi måste göra det här för att få ned ungdomsarbetslösheten och få in ungdomar i arbetslivet.Är det konstruktionen som inte har lockat? Eller är det fortfarande så nytt att man inte känner till det, inte minst med tanke på de kraftiga subventioner som arbetsgivare får för ungdomar som är ? Precis som säger är detta en helt ny anställningsform i . Den startade och har alltså varit i gång bara . Men det är också en helt central reform för att på lite , som regeringen har sagt, skapa tiotusentals jobb. finns det runt 50.Jag är övertygad om att om fack och arbetsgivare fortsätter sitt arbete med att teckna avtal inom sina områden kommer vi att se fler jobb för unga växa fram runt om i landet.Regeringen har bland annat tillskrivit alla kommunstyrelseordförande runt om i landet, eftersom kommunerna är en väldigt viktig arbetsgivare för unga människor och en viktig arbetsgivarpart. Vi vill se till att både den offentliga sektorn och det privata näringslivet tar ett ansvar för att sänka kostnaderna för att anställa unga och använda dessa YA-jobb, som är viktiga. Detta bygger på att fack och arbetsgivare har kommit överens om avtal och att regeringen går in med sänkta arbetsgivaravgifter och handledarstöd för att få fart på det.Det innebär också att man inte kan höja kostnaderna för unga, som Socialdemokraterna vill. YA-jobben är till för att sänka kostnaderna för unga och på det sättet se till att ungdomsarbetslösheten minskar. Jag har en fråga till statsrådet går hade vi ett seminarium i där på ett väldigt bra sätt berättade om de utmaningar som de ser att alla musik- och kulturskolor har. De gav oss också en bra nulägesbild. Bland annat berättade de att det är så många som 427 000 elever som går i musik- och och att det är en stor och viktig arbetsplats för bortåt 7 000 lärare. En viktig utmaning är att det kommer att finnas behov av ca 300 nya lärare.Det som oroar mig och många med mig är att det inte finns någon nationell viljeinriktning för musik- och kulturskolorna. Jag undrar därför om regeringen anser att musik- och kulturskolorna behövs och i så fall vilket erkännande regeringen ger till musik- och som kunskapsskola. och jag är helt eniga om att musik- och kulturskolorna spelar en väldigt stor roll. Alla som är här inne i kammaren och många andra vet också att detta är en angelägenhet och någonting som man ofta prioriterar i kommunerna.Men det är inte den enda aktör som arbetar med kultur för barn och unga eller musik för den delen. Även studieförbunden har en viktig roll, och Alliansen har ökat anslagen till studieförbunden. Ofta anger studieförbunden att det är de som ligger bakom mycket av det svenska musikundret.Det finns också orkestrar över hela landet. Vi har i våra instruktioner i regleringsbrev varit tydliga med att kultur för barn och unga ska vara prioriterad också för dem. Jag kan med glädje se när jag reser runt i landet hur man arbetar målmedvetet för att nå barn och unga, som kan komma, delta i repetitionerna, pröva olika instrument och börja lära sig spela.Men det är riktigt att musikskolorna också spelar en stor roll. Tack, kulturministern, för svaret!Det man som regering tycker är viktigt vill man också vara med och sätta nationella mål kring. Det är det jag saknar i den här frågan.När EU har fastställt att en av åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande är kulturell medvetenhet och kulturella utbudsformer förstår inte jag att man å ena sidan kan säga ja till det och å andra sidan inte nationellt prioritera verktygen för att uppnå den kompetensen.Jag vill därför avslutningsvis fråga kulturministern igen om det finns någon avsikt hos regeringen att ta initiativ till att i samarbete med andra intressenter utarbeta en nationell strategi för kultur- och musikskolor. Efter att vår regering tillsatte är kultur för barn och unga ett nationellt kulturpolitiskt mål, och det är styrande för alla verksamheter.Gunilla Svantorp nämnde Europeiska unionen. Vi har där verkat bland annat för att kultur inte bara ska ses som viktig för jobb utan också har ett värde i sig. Det var med stor glädje som jag och många andra kunde ta del av den nya statistiken från som visade att vi i är de mest kulturaktiva i hela Europeiska unionen.Jag hör att frågan nu gäller framför allt musik- och kulturskolorna. Jag tar gärna ett samtal med utbildningsminister för att höra om det finns någonting vi kan göra för att ytterligare stärka dem. Men jag vill framhålla att det sker så mycket bra runt om i hela och att våra barn och unga verkligen har tillgång till högt kvalificerad kultur. antog regeringen en vision för ökad export till 2015: Den skulle fördubblas. Det var en mycket god ambition. Tyvärr har vi inte kommit så långt på den resan som vi borde när vi nu skriver 2014. känns ganska nära.40 åtgärder för hur man ska nå visionen och målet är presenterade, och av dem har man klarat 26. Om vi går in och granskar dem lite närmare känns de inte så där jätteimponerande i förhållande till att detta mål ska lyckas.Mot bakgrund av detta blir min fråga till handelsministern: åtgärder avser handelsministern att vidta så att fler små och medelstora företag kan komma ut på nya marknader? Tack, , för en väldigt viktig fråga!Vi gick redan i ett ganska tidigt skede ut och reviderade målet om att fördubbla exporten till 2015 när vi såg att omvärlden inte återhämtade sig i den takt som var förväntat.Vi har haft en finanskris i hela världen, som började och fortsatte . Den svenska exporten gick ned . Det var då som vi startade med dessa åtgärder för att se: Hur kan vi ytterligare effektivisera? Hur kan vi ytterligare bidra till att hjälpa företagen att öka sin export?I detta är naturligtvis ett viktigt mål att se till att göra bättre tjänster för små och medelstora företag - ett arbete som har pågått och som fortfarande håller på att vässas i flera olika myndigheter. Svaret från handelsministern känns inte så där jättetillfredsställande, särskilt inte i fråga om konkreta åtgärder.I är det mer än 400 000 som är arbetslösa . Ganska många av dem är arbetslösa på grund av att har tappat vad gäller exportmarknader. Just därför är denna fråga så oerhört viktig, och det behövs konkreta åtgärder.Riksrevisionen har gjort en granskning och är ganska kritisk utifrån att det saknas exempelvis samordning mellan såväl myndigheter som departement.Med tanke på att både och i viss mån har ansvar för främjandeinsatserna känns det ganska oroväckande att inte våra svenska små och medelstora företag kommer ut på nya marknader.Jag hoppas att ministern återkommer med ett bättre svar. Vi har vidtagit flera viktiga åtgärder; jag vill särskilt nämna en. Det handlar om en sammanslagning av , som är Business , just för att få bättre samordning och mer effektivisering. Socialdemokraterna var faktiskt det enda partiet i riksdag som var emot det förslaget.Vi har också vidareutvecklat tjänster inom Business för fler små och medelstora företag, bland annat genom att ha profiler mer riktade till just dessa. Vi har anställt fler regionala exportrådgivare som har kunnat hjälpa mindre företag ut i världen. Vi vet att både , och andra också satsar mer, särskilt på små företag. Jag håller alltså inte med i den delen.Dessutom ser vi att många företag nu tar sig ut på nya marknader utanför EU. Exportprofilen har förändrats något. Det tycker jag är väldigt glädjande - att fler vågar ta det globala steget direkt. Min fråga är till statsrådet dag har jag partikolleger på läktaren som är kommunpolitiker i eller ska bli kommunpolitiker efter valet. De undrar vilka förslag regeringen har för att underlätta för kommunerna i vårbudgeten. Den kommunala verksamheten har ju fokus på framför allt välfärdstjänster: skola samt vård och omsorg.Vi lägger våra förslag inför höstens budget, men från regeringens sida har vi redan nu varit ute och framhållit en offensiv skolsatsning i miljardklassen.