kam-fs · H1C120140320fs · 2014-03-20 14:00:00 — Vi har också mycket tydligt visat hur vi vill lösa detta med de anskaffningsbeslut som vi har fått bemyndigande att göra när det gäller nästa generations stridsflygplan. Men det gäller att hela kedjan med personalförsörjning i fråga om förare, tekniker och annan underhållspersonal fungerar, så att de flygplan som vi behöver kan vara i luften och flyga för att kompetensen ska kunna upprätthållas och vidareutvecklas och för att piloter ska kunna utbildas, men självklart också för att incidentberedskapen ska kunna upprätthållas.Det som Försvarsmakten säger är att man har kunnat upprätthålla den beredskap som riksdag och regering ställer krav på. Men det är inte tillfredsställande att flygtidsuttaget påverkas av att man inte får reservdelar eller utbytesenheter . Dessa krav kommer vi att fortsätta att ställa på Försvarsmakten och på FMV. För den som följer utvecklingen inom mobiltelefoni och mobilt bredband har frågan om att ge branschen möjligheter till tillträde till lägre frekvensband varit av intresse . Därför var det naturligtvis intressant när regeringen presenterade det så kallade 700-bandet som ska bli tillgängligt även för mobiltelefonin.Min fråga till it-minister är: Hur ser regeringen på vad detta i praktiken innebär för oss som utnyttjar mobiltelefoni och bredband, och när kommer eventuella fördelar med detta beslut att komma oss till godo? Jag tackar för en mycket angelägen fråga. Vi svenskar är ett teknikälskande folk. Många tar till sig den moderna tekniken mycket snabbt, och vi märker att inte minst den mobila tekniken är någonting som många vill använda ofta, också när man är på resande fot. Just därför är det glädjande att den modernaste och snabbaste mobiltekniken 4G just nu byggs ut mycket snabbt på den svenska landsbygden. Förklaringen till att den gör det är att alliansregeringen öronmärkte det så kallade 800-bandet för mobilt bredband och mobiltelefoni. fattade vi beslut om att öronmärka också det så kallade 700-bandet för mobilt bredband och mobiltelefoni. Vi är ett av de första länderna i världen som gör det just för att vi ska kunna fortsätta att bygga ut och se till att vi har bra kapacitet och bra täckning. Detta beslut kommer att innebära att vi från har ännu bättre möjligheter att bygga ut mobiltelefonin. Men redan under vägen fram till dess görs det rekordinvesteringar av operatörerna i mobilnäten. Jag tackar så långt för svaret. är det, som ministern nämnde, inte minst när det gäller våra möjligheter att förflytta oss geografiskt och mobilt, intressant med mobiltelefoni. Det är förvisso bra att vi är i täten. Men det är också bra att vi får med oss omvärlden i utvecklingen av de nya telefonerna och så vidare om detta verkligen ska komma till nytta, om jag har förstått saken rätt. Min följdfråga till it-ministern är: Vad händer, och hur ser möjligheterna ut att få med sig och världen i stort när det gäller 700-bandet? När öronmärkte 800-bandet för mobiltelefoni var vi först i hela världen att göra det. har många länder i följt i spår. Jag tror att precis samma sak nu kommer att hända med 700-bandet. och är de som är allra först ut med att öronmärka detta för mobiltelefoni. Fler länder i och världen kommer att följa oss. När de gör det kommer också telefontillverkarna och de som tillverkar de läsplattor, surfplattor och datorer som vi vill använda att följa efter och utveckla så att det också finns telefoner och terminaler som kan använda dessa nya frekvensband så att det går att ringa och att det går att få snabbt mobilt bredband oavsett var man är. Vi vet att svenskarna vill det. Vi är, som sagt, ett teknikälskande folk som älskar den moderna tekniken. Var och en av svenskarna som är med och gör det är också med och lägger grunden för att framöver kan vara en framstående it-nation. Min fråga går till justitieministern som har varit justitieminister . Under den tiden har andelen brott som upp minskat. är det bara av de anmälda brotten som upp. När man talar med polisen förstår man en del av anledningarna till det. som sådan förefaller att bli ett krisområde. De poliser som jag har talat med ger uttryck för att det finns ett mycket stort missnöje i poliskåren, både mot och mot regeringen. De säger att styrningen är dålig, att den kompetens som de har inte utnyttjas på rätt sätt, att det är lågt i tak och att intern kritik inte tillåts. Min fråga till justitieministern är: När du ser att andelen brott som upp faktiskt minskar, har du då någon teori om varför det är på det sättet? Varför klarar vi upp färre och färre brott som andel av de anmälda brotten? Först och främst är det alldeles riktigt att andelen uppklarade brott minskar. Däremot ökar antalet anmälda brott, och vi klarar också upp fler brott än tidigare, vilket är bra. Att fler brott anmäls är mycket viktigt inom vissa brottsområden. Det är bra att fler anmäler våld i nära relationer. Det tyder på att man har tilltro till rättssystemet och att man inte accepterar att bli slagen ens i nära relationer. Det är positivt. Detta är en komplex materia. Det finns många skäl att fundera över hur vi ska få en ökning och ett bättre resultat vad gäller lagföring. Det pågår ett intensivt arbete inom polisen och inom andra områden för att komma fram till vad det kan bero på. I vissa sammanhang handlar det om att det är en person som slår en annan utan att det är mer komplicerade utredningar. På andra håll kan det vara så att man använder sig av it-system som gör att det blir komplicerat. Det kan också vara brott som sker i organiserad form i flera länder. Det finns alltså många svar att leta efter, och det gör vi också. Resultatet är ändå tydligt: Andelen brott som upp minskar och har minskat under de här åtta åren. Det är inte bara polisen och allmänheten som ser det här och ser att regeringen har misslyckats i styrningen av en av sina faktiskt allra viktigaste myndigheter, utan det tycker till och med borgerliga politiker numera. Justitieministern verkar väldigt nöjd med det hon har gjort, men jag var på en debatt med företrädare för alla de borgerliga partierna. De totalsågade den egna regeringens politik. , som företräder , sade i debatten så här om resultatet av er politik: Det är katastrofdåligt. Vi utser rikspolischef och länspolismästare och styr genom regleringsbrev, och de förväntas utföra jobbet. Men vi har utsett fel personer och haft dålig styrning. Det är katastrofdåligt.Så säger alltså representant i debatten. Jag förstår att justitieministern tänker att man med sådana vänner inte behöver några fiender, men min fråga är ändå: Delar hon uppfattning att resultatet av hennes som justitieminister är katastrofdåligt? Jag delar inte uppfattningen som den är formulerad, men jag gillar . Han är nämligen väldigt rak.Vi är missnöjda. Vi har höjt anslagen till rättsväsendet med ; det är klart att man då förväntar sig bättre resultat i flera avseenden. Jag trodde dock att skulle applådera att det nu pågår en reformering av polisens organisation för att öka effektiviteten, efter att vi har tagit fram tillräckligt med underlag för att göra det. Den viktiga saken, som inte lyfts fram av Socialdemokraterna, är dock att brottsligheten minskar. Brottsligheten i minskar, och tryggheten ökar. Vi har nationella trygghetsundersökningar, och vi har statistik som visar detta. Andelen uppklarade brott ökar däremot inte, och vi vill se bättre resultat. Men vi klarar upp fler brott, och antalet brott som begås minskar. Det är faktiskt inte helt oävet. är det dock så att den som blir utsatt för ett brott struntar i statistiken. Vartenda brottsoffer kan stå upp och säga: Jag kräver att man griper den som är skyldig och att det blir lagföring. Det är den kampen vi måste bedriva - inte fastna i statistik och bara titta på vissa siffror. Vi måste titta på helheten, . Skattemedel som är avsedda för våra barn hamnar i giriga personers fickor. Det är helt oacceptabelt. Personalen säger till, och ägaren vet - ändå kan detta ske. Det handlar om små barn som växer och som får dålig kost och omsorg i förskolan.I har vi anmälningsplikt när vi misttänker att barn far illa, oavsett om det gäller en eller privat förskola. Här har personalen sagt till, och ägaren vet. Trots det ger han alltså direktiv till personalen att fortsätta - eller förändra till ännu sämre. Dessa oseriösa aktörer måste stoppas. Det handlar om våra barn och våra skattemedel. Min fråga till är: Vad kommer regeringen att göra, och hur? Jag är nämligen övertygad om att det finns fler som hellre stoppar pengarna i egen ficka än ger dem till barnen. Denna fråga tangerar ju, eller är smått identisk med, tidigare fråga om förskolan. Jag vill upprepa att jag känner samma vrede som många här inne känner när våra barn far illa. Ingen vill skicka sin lilla son eller dotter till en förskola där man inte känner att barnet kan vara tryggt och ha tillgång till tillräckligt bra pedagogik och, framför allt, näringsriktig mat. Den vreden ska vi rikta mot de förskolor som missköter sig, oavsett om de är kommunala eller privata. Återigen: Tillsynen är väldigt central här. Det är kommuners ansvar att ge tillstånd till en aktör som vill starta en förskola, men det är också deras ansvar att dra tillbaka tillståndet när förskolans ägare missköter verksamheten. Här har tillsynen uppenbarligen brustit väldigt mycket. Jag vill alltså återigen betona att det är tillsynen vi ska fokusera på och inte vem som driver förskolan. Det finns nämligen skandaler i kommunala förskolor, och det finns skandaler i äldrevård. Det finns skandaler runt om i vårt land, oavsett driftssätt. Min fråga till ministern var vad regeringen skulle göra. Kommunen har sitt ansvar, men regeringen har också ett ansvar. I det här fallet handlar det om en ägare som borde veta att vi ställer höga krav på en förskola, och ändå har man inte uppfyllt dem. Ändå har manSS stoppat vinstpengarna i egen ficka i stället för att ge barnen riktig kost och en bra omsorg. När personal vittnar om detta och säger till görs ingen förändring, utan personalen tvingas sluta eftersom de inte härdar ut. Då måste vi väl ändå ta det på allvar.Det handlar om små barn som vi vuxna ska se till har det bra. Förskolan ska ge varje barn bra omsorg och en bra pedagogisk verksamhet, vilket ju gäller oavsett om det är i privat eller regi. Läroplanen för förskolan gäller även den privata förskolan. Min fråga blir alltså återigen: Kommer regeringen att sätta stopp för alla de vinstdrivande företag som inte sköter sig? Alla barn har rätt till en trygg och säker förskola av hög kvalitet, oavsett huvudman. Regeringen har också avsatt medel för att vässa inspektionen . Det handlar om att förstärka möjligheten till inspektion av förskolan när det gäller Skolinspektionens befogenheter. Jag tror ändå att vi måste vara ödmjuka inför att en statlig inspektion aldrig kan lösa problemen i alla förskolor. Därför är det jätteviktigt att man inte heller tappar det lokala, kommunala perspektiv där huvudansvaret ligger. Jag tror att vi också måste tänka på att se till dialogen mellan såväl kommun och föräldrar som andra blir mycket bättre. Det som har skett i enskilda förskolor är, oavsett vem som har drivit dem, fullkomligt oacceptabelt. Inget barn ska behöva uppleva det. Jag vill rikta min fråga till försvarsminister . När jag och andra vaknade kunde vi på Ekot lyssna till Natochefens allvarliga ord om det politiska, ekonomiska och militära läget i och världen. Vi har följt den kris och den konflikt som finns mellan och . Vi är medvetna om att EU:s politiska ledning i form av statsministrar och utrikesministrar träffas i . Frågorna finns i var mans minne och samtalas omkring.Själv bor jag i län. Vi har , som vi gläds åt och njuter av. Vi vet att det är en del av kontakten med övriga . Mitt i ligger . Där finns en diskussion som jag tycker är i viss mån berättigad, nämligen om oron över att vi har en bristande militär närvaro på denna ö. Min fråga till försvarsministern är: Hur ser försvarsministern på behovet av att höja den militära närvaron på ? Ja, vi följer nu timme för timme läget i och på . Vi följer också agerande. Det har gjort är oacceptabelt, och det kommer att ge konsekvenser för försvars- och säkerhetspolitisk utveckling inte bara i utan självklart även i . Det förändrar säkerheten för . Det förändrar också vår bild av när landet på detta sätt, utan att lyssna till omvärlden, bryter mot internationell rätt och oprovocerat går in och helt enkelt tar över en del av . Att man är beredd att med våld ändra gränser är mycket allvarligt.Jag har varit väldigt tydlig: Detta måste få konsekvenser för oss. Det första jag gjorde var att ge Försvarsberedningen ytterligare ett uppdrag - de ska få mer tid för den försvarspolitiska rapport de nu ska lämna, för de ska komplettera den med en säkerhetspolitisk bedömning av vad som har skett i och vad det får för konsekvenser. Jag tackar försvarsministern för svaret. Jag uppskattar att regeringens företrädare är mycket tydliga, både i det här sammanhanget och tidigare, när det gäller beskeden gentemot och om vad som händer i . Jag välkomnar också försvarsministerns besked när det gäller utredningen och att Försvarsberedningen får ett ytterligare uppdrag. är förhållandet det att vi har tolv stridsvagnar placerade på . Det upplever nog de flesta som en minimalistisk och kanske även för liten styrka för att kunna vara något som är en del i det svenska försvaret. Min förhoppning är att vi i de diskussioner som kommer i beredningen och i regeringsarbetet på nytt ska kunna se att vi, som 2004, även på faktiskt har kapacitet att skydda oss som land. Det handlar också om att vara med och skydda våra grannar. Den försvarsreform som genomförs är omfattande. Den syftar just till att vi ska ha användbara förband som har hög beredskap, är tillgängliga, har hög kvalitet och som självklart ska kunna användas på , runt och över Gotland.Hela tanken med det arbete som görs är att vi ska stärka vår försvarsförmåga. Det är också därför som regeringen har höjt försvarsanslagen . Vi är självklart beredda att ytterligare höja anslagen, och vi ser att det nog kan behövas.Nu gäller det att analysera. Vad är det som har hänt, och vad ska vi dra för slutsatser? Det är för tidigt att ge besked om exakt vilka konsekvenser det kommer att få på detaljutformningen av det framtida försvaret. Men det står helt klart att vi behöver öka takten i omställningen för att få de moderna förbanden och behöver stärka vår försvarsförmåga, inklusive . Jag har en fråga till statsrådet är väldigt stora problem att ringa med mobiltelefon särskilt på landsbygden. Om jag tar upp en sådan mobiltelefon som jag nu håller i min hand på landbygden är det ofta inget streck, och det står: Ingen service. när det går att ringa blir det: Hallå, hallå, nu bryter det igen. Detta gäller på svensk landsbygd från i söder till i norr.Vi har tagit upp den frågan vid många tillfällen under ett flertal år med statsrådet. Svaret har blivit: Det löser marknaden. har svaret blivit: Landsbygdsborna ringer för mycket. har det också blivit: De har fel telefoner. Men har vi sett en liten omsvängning. Statsrådet börjar förstå problematiken.Vi är glada att man nu är beredd att öppna 700-nätet och att 900-nätet ska omförhandlas. Men kommer statsrådet att ställa krav på yttäckning så att det verkligen går att ringa på svensk landsbygd? Svenskarna är ett teknikälskande folk, precis som jag svarade till . Många svenskar har tagit till sig den mobila tekniken. Det märks i den diskussion som finns runt om i landet. Det märks när människor på landsbygden protesterar därför att de upplever att täckningskartorna inte stämmer med verkligheten. Det märks när människor i våra städer protesterar därför att de upplever att det mobila bredbandet ibland är som sirap för att kapaciteten inte är tillräckligt hög.Det är precis därför som jag och regeringen har satt tummen i ögat på mobiloperatörerna, skärpt tonen och inte minst givit ett antal uppdrag för att påskynda och underlätta utbyggnaden av mobilnäten. Det senaste beslutet vi fattade var just att öronmärka 700-bandet för mobiltelefoni så att vi kan fortsätta att bygga ut mobilnäten och operatörerna kan ha riktigt bra möjligheter att se till att fler delar av har tillgång till riktigt bra mobiltelefoni och mobilt bredband med höga hastigheter. Jag tror inte att det räcker med att sätta tummen i ögat. Vi såg i går hur det fungerar inom barnomsorgen om man förlitar sig på marknadskrafterna, och vi har sett det inom äldreomsorgen.Jag ska upprepa frågeställningen. Jag tycker att landsbygdens folk ska få ett besked. Det sitter säkert hundratusen tv-tittare och ser på frågestunden.Kommer statsrådet att säkerställa yttäckning så att landsbygdens folk kan ringa med mobiltelefoni? Kommer ni att ni att säkerställa yttäckning i 700-bandet och 900-bandet? Resultatet av att jag och regeringen har skärpt tonläget till operatörerna är att vi nu har tre mobiloperatörer som gör rekordinvesteringar i att bygga ut mobilnäten. De har alla tre förbundit sig att till 2015 respektive 2016 täcka in av yta med 3G.Nu öronmärker regeringen 700-bandet för mobiltelefoni, vilket gör att de kommer att få ännu bättre möjligheter att snabbt bygga ut mobiltelefonin framöver. Huruvida just 700-bandet kommer att förses med yttäckningskrav är någonting som vi nu kommer att be PTS att titta på.Det vi behöver göra från nu fram till dess att vi har frigjort 700-bandet är att se till att vi ställer om de tv-sändningar som använder det utrymmet. Det arbetet behöver inte minst SVT och TV4 göra. ska förbereda den licenstilldelning som ska ske av 700-bandet.Gör man bedömningen att det är lämpligt att ställa yttäckningskrav i just 700-bandet har PTS också det tydliga uppdraget och den tydliga möjligheten att göra det. Jag har en fråga till statsrådet barn och ungdomar och också familjehemsplacerade barn behöver en bra skolutbildning. Många studier om familjehemsplacerade barn har visat att de av olika anledningar ofta har sämre resultat i skolan än andra barn.Läskunnighet och läsförståelse är två olika begrepp för det som är grunden till alla ämnen i skolan. Ett barn som inte läser har svårt att tillgodogöra sig utbildningen och gå vidare i systemet.Min fråga till statsrådet är: Hur kan vi utveckla stödet till dessa barn? Jag håller verkligen med frågeställaren om att skolan är en fantastiskt stark skyddsfaktor. Vi har tyvärr när det gäller omhändertagna barn inte bra statistik. Det har varit en angelägen fråga för regeringen att söka förbättringar i.Det står tydligt uttryckt i socialtjänstlagen att man när samhället har omhändertagit barn har att säkerställa att barnet eller den unge får en bra skolgång. Det vi har gjort är att låta tillsammans med ta fram en vägledning för socialnämnderna för hur de kan arbeta med barn som är familjehemsplacerade när det gäller deras skolgång och hälsa.Den metodutveckling som sker visar på positiva exempel. Det finns en metod som heter Skolfam som har använts i några kommuner. Vi siktar nu på att nationellt samordna det och också sprida det till fler kommuner i landet.Det är en mycket angelägen fråga. Dessa barn förtjänar en fullföljd skolgång. Jag tackar för svaret. Statsrådet nämnde hälsa. Hur ska man kunna koppla på stödet till hälsa? Vi vet att många barn har psykiska och fysiska störningar som ofta följer dem hela livet när det har varit sämre placeringar. Det är viktigt att jobba förebyggande. Därför har vi haft ett stort arbete med att utveckla föräldrastöd. Kan man ge stöd åt föräldrar och barn i familjer som har det lite trassligt och undvika ett omhändertagande är det en stor vinst.När ett omhändertagande ändå måste ske har vi skärpt socialtjänstlagen och sett till att familjehem ska ha utbildning. Man ska ha ett kontrakt skrivet om vem som tar ansvar för vad. Behövs insatser från barnpsykiatrin ska det anges vem som ska stå för de kontakterna. Det tror jag skapar en trygghet åt familjehemmen, och det är en väldigt viktig del.Dessutom förser vi varje barn med en egen socialsekreterare som just har till uppgift att följa barnets skolgång och hälsosituation och se till att nödvändiga kontakter tas. Det har skett ett stort förbättringsarbete. Jag hoppas att det också ska visa resultat framöver. Jag vill ställa min fråga till justitieminister har gått utredningen om transporter av frihetsberövade överlämnades till statsrådet. hade justitieministern och jag en interpellationsdebatt. Ministern sade då att betänkandet, Statskontorets konsekvensanalyser och remissvaren bereddes i Regeringskansliet.Nu har det gått . går en hel del av polisens resurser till att utföra handräckningar och transporter som borde kunna utföras av andra. Vi kunde läsa i medier att antalet handräckningar ökar ytterligare. I den tillsynsrapport som kom 2013 menar man på att det är 23 000 handräckningar , och 2010-2012 har de ökat med 14 procent.Det är viktigt att polisen utför de uppdrag som är farliga. Ändå blir min fråga: Kommer regeringen att komma med något förslag till förändringar när det gäller transporter av frihetsberövade? Jag tackar för frågan. Det är ett jättelikt och växande problem inte bara när det gäller handräckning utan också när det gäller efterfrågan på polisinsatser som finns inte minst från akutmottagningar och annat. Det är ett stort problem. Vi har inte löst frågan än.Vi arbetar intensivt för att se vad man kan göra. Med de problem som finns är polisen så här långt den enda institution som man kan begära den här hjälpen av.Det krävs ganska stora insatser för att avlasta polisen detta uppdrag. Det är inte heller så att frivilliga räcker upp handen, om man får uttrycka det så, för att leta efter lösningar och sätt att ta sig an detta.Däremot har Kriminalvården i sin transporttjänst en hel del kompetens där en del av transportverksamheten möjligen skulle kunna hanteras på ett annat sätt.Det finns utredningsunderlag och lösningar att söka, men vi är inte färdiga med förslag . Jag vågar inte lova konkreta resultat, åtminstone inte i det korta perspektivet.