kam-fs · H1C120140130fs · 2014-01-30 14:00:00 — Bland annat har vi för att skapa ett ersättningssystem som bidrar till att öka kommunernas mottagningskapacitet sett över reglerna för ersättningen i syfte att införa en prestationsbaserad ersättning till kommuner som beslutar att träffa en överenskommelse om flyktingmottagande och se till att de kommuner som inte tar emot betalar för detta.För att ytterligare stimulera kommunernas mottagningskapacitet har regeringen i budgetpropositionen som har överlämnats till föreslagit att det ska införas en möjlighet för kommunerna att få kostnadstäckning för hyreskostnader som har uppstått innan nyanlända har haft möjlighet att flytta in. Vi har också utsett två flyktingsamordnare. Det är partikollega som är kommunalråd i och som är moderat riksdagsledamot och förutvarande kommunstyrelseordförande i . Herr talman och herr utrikesminister! Det finns de som tror att efterfrågan på deltagande i internationella fredsinsatser kommer att minska kraftigt, trots att blodiga inbördeskrig rasar i och . En del menar att säkerhet bäst främjas genom en försvarsmakt i som inte längre skulle ställa upp som när FN kallar. Jag och ser i stället stora behov av fortsatta fredsinsatser i länder där människor i denna stund lider svårt i strider och av terror. Vi vill att ska fortsätta att ta sitt ansvar för fred och säkerhet, inte bara i utan också i länder en bit bort där behoven är enorma. Det handlar om solidaritet och en övertygelse om att svensk säkerhet också gagnas av att konflikterna i världen kan redas ut och minska. Hur ser utrikesministern på behovet av fortsatta internationella fredsinsatser i världen och på fortsatta roll i dessa insatser? Behovet är som bekant mycket stort. Vi har varit engagerade och förblir så i , även om det nu sker en betydande neddragning. Vi ser en efterfrågan på olika typer av insatser där vi deltar, icke minst i , i samarbete med Afrikanska unionen - det sker under EU - när det gäller att utbilda säkerhetsstyrkor i till exempel och . Men vi ser också andra. Det finns nu en efterfrågan på svenskt och europeiskt deltagande. Vi har självfallet en löpande dialog både med och med EU om de bidrag som kan ge, och vi kommer aktivt att återkomma till dessa frågor . och anser att FN ska ge sitt mandat när fredsfrämjande insatser sätts in. Sedan kan det operativa ansvaret ligga direkt under FN eller tas av till exempel EU eller Nato. Det skulle ha ett värde att svenska soldater åter skulle kunna delta mer än i FN-ledda insatser, till exempel i länder i eller i . Är detta en realistisk ambition? Vad är utrikesministerns bedömning? Det beror på den efterfrågan som finns. Vi erbjöd till exempel hjälp till FN-operationen i när det gäller transportflyg. Det visade sig att de inte behövde det när de hade tittat på detta i detalj. Det gick sedan över till ett stöd till FN-operationerna för att stödja arbetet med kemiska vapen i med en stationering på . Vi har också, lite vid sidan av detta, gett ett väsentligt stöd med transportflyg till räddningsarbetet efter katastroferna i . Detta sker löpande, men det beror på de frågor som vi får. Vi tillhör de länder som ställer upp väsentligt mycket mer än de flesta. Det hoppas jag att vi kan fortsätta göra. går över 100 000 människor till . Hälften, det vill säga 50 000, har gjort det , år . De gör det inte för att de vill, utan de gör det för att överleva. Merparten gör det för att man är arbetslös. landade notan på 11 miljarder, och det är kommunerna som betalar dessa pengar. Vad har regeringen gjort för att få bukt med socialbidragstagandet och den höga arbetslösheten? Jo, ni har sänkt a-kasseersättningen, försämrat sjukförsäkringen, infört fem jobbskatteavdrag, halverat arbetsgivaravgifter, sänkt restaurangmomsen och infört fas 3. Men ingenting hjälper. Socialbidraget har blivit den enda livlinan för allt fler under allt , trots regeringens löfte om minskat utanförskap och minskad arbetslöshet. Varför, vice statsminister , fortsätter socialbidragen att öka? Det är ingen tvekan om att vi gemensamt över partigränserna i denna riksdag vill göra allt vi kan för att bekämpa arbetslösheten för att få människor från utanförskap till innanförskap. Metoderna skiljer sig dock åt. Jag tycker att man ska lägga siffran 200 000 på minnet. Det är 200 000 fler människor som har jobb än 2006. Det är en utveckling som är relativt unik i . I de flesta andra länder har sysselsättningen sjunkit drastiskt under dessa krisår. Man måste ändå ta hänsyn till, , att vi nu har den djupaste finanskrisen runt omkring oss i , och det påverkar även vårt land. har klarat sig relativt väl. Men det är ändå så, precis som säger, att kommunerna har fått ökade utgifter för arbetslösa. Det har också staten och alla försäkringssystem fått under krisen. Vi gör nu allt vi kan för att se till att få på fötter igen och få människor i innanförskap igen, och vi har lyckats bättre än de flesta andra länder. Om det är 200 000 fler som har fått jobb borde det också märkas i kön till , men det gör det inte, . De som står i kön blir allt fler. Problemet är att de yngre i denna kö blir allt fler. Det är ohållbart. Det är 100 000 som går till . 50 000 har fått socialbidrag . Man skulle kunna tänka sig att regeringen skulle lägga om politiken. Men i stället inför man ytterligare ett jobbskatteavdrag. Man sänker arbetsgivaravgiften ytterligare och sänker andra skatter. Denna misslyckade politik leder inte till fler jobb utan till högre socialbidrag. Faktum är att socialbidragen har ökat med , och det har de gjort oavsett konjunkturläge.Vad tänker vice statsminister verkligen göra för att socialbidragstagarna ska bli färre? Det är arbetslinjen som är svaret, inte bidragslinjen. Lösningen för och hennes parti är att i stället betala ut högre bidrag från socialförsäkringarna. Men det är ju jobb som är svaret för dessa människor. Vi har lyckats bättre än de flesta andra länder. 200 000 fler människor har jobb än 2006. Det är nästan inga länder i som kan redovisa ett sådant record. Det måste ändå vägas mot att vi har haft den djupaste finanskrisen . Det kan vi naturligtvis tänka bort och låtsas som att det inte är så. Men vi går starkare ur finanskrisen än nästan något annat land i hela , också när det gäller sysselsättning. Vi har mycket mer att göra med att gå vidare på arbetslinjen, inte med att återigen satsa stora pengar på att öka bidragen för att människor inte ska arbeta. Jag har en fråga till utrikesministern. antog en av regeringar en tuff antidemonstrationslag, trots stark kritik från . Man föreslår att bötesbeloppen i vissa fall höjs . En oanmäld demonstration framför parlamentet kan ge böter på per person. Det är en minskning från det tidigare förslaget att bötesbeloppet, åtminstone enligt svensk press, skulle vara per person. Förslagen är lika drakoniska på andra områden. Vill man demonstrera mot kärnkraft utanför ett kärnkraftverk föreslås också kraftfulla bötesstraff. Till saken hör att även om man anmäler en demonstration är det inte garanterat att man får tillstånd. Lagen kallas lagen om medborgarsäkerhet. Men förutom regeringen verkar ingen i landet anse att medborgarna behöver skyddas mot sig själva på det sättet. Av ca 6 000 demonstrationer har polisen behövt ingripa vid bara 18 av dem. Polischefen menar i stället att demonstranterna har skött sig exemplariskt. Landet jag talar om är Spanien.Jag undrar vad utrikesministern tänker göra för att bidra till att dessa lagar inte kommer på plats i framöver. Jag har inga planer i den delen. Låt mig bara säga att det även i är så att bara för att man anmäler att man vill genomföra en demonstration finns det ingen garanti att man får tillstånd till just det av polismyndigheten. Men jag vet att det förekommer debatt om detta. Jag vet att vi inom har en mekanism som är mycket bra, och jag utgår från att om det finns allvarliga frågetecken kommer detta att anmälas till och prövas av den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter. Det är den mekanism som vi har i . Denna mekanism tycker jag är bra, och jag vill inte dra undan benen för den. När det nu är fyra moderata ministrar här vill jag passa på att säga något, eftersom detta är era partikolleger i , även om ni snarare är vänster i förhållande till Partido Popular, det kan jag gott erkänna. Jag levde i under övergången från diktatur till demokrati. Jag vet hur det var då. Den känsla som människor i har är att man är på väg tillbaka. Att skända flaggan skulle kosta , alltså , per person. förbjuder man människor på till exempel att hänga upp en katalansk flagga, trots att de inte ens begär självständighet som gör. I har man förbjudit den katalanskspråkiga radion. Ni kan tillsammans påverka era kolleger i ert parti, så att säga, att dra tillbaka ett antal av förslagen. Det är inte så att man inte får ha ett bötesstraff för att skända flaggan, men det som sker är orimligt. Och ni kan göra någonting åt det. Som vet är vi inte här på ett partimöte, utan detta är riksdag och jag är utrikesminister.Det är därför jag säger att när vi har denna typ av frågor i olika europeiska länder lever vi, tack och lov, i en del av världen där vi har gemensamma instrument. Vi har gemensamma fördrag, och vi har om mänskliga rättigheter. Vi har gemensamma instrument - domstolen - för att ta upp detta. Det är mekanismer som vi ska vara stolta över, det är mekanismer som fungerar och det är mekanismer som jag har svårt att se inte skulle kunna fungera i det här fallet också. Min fråga går till utbildningsministern. Jag tänker inte nämna den där norditalienska staden med det lutande tornet som har varit i fokus för svensk skoldebatt den senaste månaden. Jag tror i stället att det är viktigt att vi försöker lyfta fram positiva exempel på hur vi kan göra för att elever i svenska skolor ska må bättre och prestera bättre resultat.Socialministern var tillsammans med prins i Bunkeflo utanför , där man nu har tillämpat en modell som innebär fysisk aktivitet . På skolan finns en hälsopromotor vars roll är att driva projektet och involvera personal, föräldrar och föreningsliv. Det har visat sig ge konkret positiva resultat: bättre prestationer och fler behöriga till gymnasiet.Min fråga är helt enkelt: Hur ser utbildningsministern på denna modell? Jag tror att det stämmer att livsstilsförändringar har gjort att ungdomar rör på sig mindre än . Det här ligger utanför skolan, men det är livsstilsförändringar som har skett. Det handlar om mer snabbmat, att man spelar fotboll på datorn i stället för på fotbollsplanen och så vidare. Det gör att ungdomar blir mer stillasittande. Jag är bekymrad över det, och det ska vi alla vara. Frågeställaren tar upp det ur skolaspekten. Man kan väl ta upp det ur folkhälsoaspekt och allt möjligt.Vi behöver fundera igenom hur barn och ungdomar ska röra på sig mer. Jag tycker att detta är bra. Det sker inte bara i Bunkeflo, utan det finns fler projekt där man på olika sätt försöker lägga in mer fysisk aktivitet i skolan. Jag för min del skulle gärna öka idrottsundervisningen. Men jag tror att vi ska ha klart för oss att detta också kommer att hänga på oss som föräldrar. Vi ska inte alltid skjutsa ungarna överallt, vi ska få ut dem på fotbollsplanen och så vidare. Detta är också ett föräldraansvar; skolan kan inte ha hela ansvaret. Jag tackar utbildningsministern för svaret. Jag undrar hur vi kan gå vidare för att sprida denna modell, som de facto har visat sig vara framgångsrik. Är det en uppgift enbart för landets 290 kommuner och x antal skolor, eller är det någonting som vi i regering och riksdag kan bidra till? Hur ser man till att detta blir någonting som kommer fler skolor till del?Det har de facto visat sig vara en framgångsrik modell. Fysisk aktivitet och friskvård leder till konkret bättre resultat även i teoretiska ämnen och fler behöriga till gymnasieskolan. är mycket väl känt i stora delar av det svenska skolväsendet. Jag tror inte att det är just kunskap som saknas. På många håll har man liknande projekt. Även om man inte gör exakt så här ser man till att barn och ungdomar rör mer på sig under skoldagen. Man promenerar mellan olika aktiviteter i stället för att ta bussen och så vidare.Jag tycker att det är bra. Om frågeställaren är ute efter något statligt direktiv i sammanhanget tror jag möjligen inte riktigt på det. Jag skulle gärna förstatliga skolan, men förutsättningarna är ändå så otroligt olika att det måste vara kommuner och skolor som själva bestämmer. Men jag tycker att vi ska uppmuntra detta.Ytterst visar frågeställaren på den större frågan - att barn och ungdomar behöver röra mer på sig. Det behöver vi tänka på i läroplanssammanhang och timplanssammanhang. Inte minst måste alla vi som föräldrar tänka på vad vi uppmuntrar våra ungdomar till och vilka gränser vi sätter. Jag vill ställa min fråga till handelsminister . Svensk handel har minskat . Det går att göra mer. Regeringen och har sitt 40-punktsprogram som delvis är genomfört och delvis i alla fall håller på att genomföras. Det är positivt. Men behövs det inte någonting mer?Jag efterfrågar i det här fallet en nationell exportstrategi så att man kan samordna de resurser som man sätter in både för de traditionella exportföretagen och, framför allt, för de små och medelstora företagen. På så sätt kan vi öka exporten och få bättre tillväxt i . Jag tackar för att han lyfter fram en viktig fråga.Det som är sagt om 40 konkreta åtgärder stämmer. Vi arbetar ständigt med dessa. Vi arbetar också framåt för att se om det finns ytterligare åtgärder vi kan vidta. Därmed reser vi också runt och lyssnar på företagen. Var någonstans känner de fortfarande ett behov av ytterligare åtgärder?Senast var jag i och reste med Exportbussen. Där hade vi speed dating med 48 företag som alla var ute på export eller på väg ut på export. Vi hade samordnat detta med alla exportexperter, som var närvarande. Det var Business - före detta Invest och . Det handlade om , , , och . Det fungerar väl när alla samordnar sig, och det blir enkelt för företaget att få bra information samlat. Det är bra med just det här som är en nationell exportstrategi. Bara för att kommentera det: Om man ska göra en sådan strategi, liksom man har gjort med innovationsstrategier och annat, är det klart att man måste lyssna på de aktörer som finns. Det är företagen man måste lyssna på.Det finns ett problem, nämligen att många små och medelstora företag av olika skäl inte kan eller törs ge sig ut på en exportmarknad, inte ens på den inre marknaden. En nationell exportstrategi skulle göra god nytta.Jag fick nog inget riktigt svar. Är man beredd att göra en nationell exportstrategi för att vi ska kunna öka vår export ? Vi har en strategi för hur vi vill fördubbla exporten. Jag skulle vilja säga att den ska vara internationell, för det är det som är syftet. Företagen ska våga kliva utanför Sverige.I sammanhanget vill jag säga, när det gäller vikten av samverkan, att Socialdemokraterna var det enda parti som var emot en sammanslagning av . Det är någonting som vi tvärtom ser kommer att bli en bra organisation - mer effektiv och mer vässad. Den kommer också att vara ute på fler platser i världen för att kunna hjälpa till med export, import och nya investeringar till . Det är flera olika delar som alla skapar fler jobbmöjligheter, vilket vi så väl behöver i vårt land.Detta behöver sedan kombineras med att vi river fler handelshinder både inom EU och ute i världen. Vi arbetar intensivt med fler frihandelsavtal. EU sitter just nu i förhandlingar med om ett avtal som kommer att vara viktigt för framtiden för båda våra stora ekonomier. Vi har även flera andra avtal på gång, med och . Min fråga går till utbildningsminister . Alliansen har inlett ett omfattande arbete för att reformera svensk skola. Detta är en mycket stor utmaning. Inte minst ser vi i de senaste PISA-resultaten för svensk del att det finns mer att göra.Inom kort, detta år, går svenska folket till val. Den fråga som jag tror att många funderar på nu är vilken väg framåt som är rätt för att stärka kunskaperna i klassrummet. Hur ser utbildningsministern på de olika skolalternativ som väljarna har att välja på? Vad är det för arbete som krävs från Alliansen för att stärka kunskaperna, enligt utbildningsministern? Jag tackar för frågan. Det är en utomordentligt bekymmersam situation för att resultaten har sjunkit i den svenska . Det är den största utmaning vi står inför, och det finns långt mycket mer.En del verkar tro att a-kassans nivåer är den centrala framtidsfrågan för . Det stämmer inte. Det är skolans kvalitet som är den centrala framtidsfrågan. Det är därför vi nu lägger om hela den svenska utbildningspolitiken, med en ny skollagstiftning, en ny läroplan, nya kursplaner med högre krav i alla ämnen, en ny lärarutbildning, ett lärlingssystem, ett nytt betygssystem, tidigare betyg, tidigare utvärdering med nationella prov och så vidare. En lång rad reformer är nu under genomförande.Det helt centrala är att fullfölja dessa reformer. Min bedömning är att vi behöver göra ännu mer. Vi får återkomma från regeringens sida med ytterligare reformer som vi bedömer bör genomföras under nästa mandatperiod. Men det viktigaste av allt är att fullfölja det spår vi har gått in på och inte gå tillbaka till den politiska kurs som är roten till problemen. Jag vill ställa min fråga till har kommit ett par utredningar om hjälp för överskuldsatta att komma tillbaka. är det så att den ideella föreningen , som jobbar med att hjälpa överskuldsatta, nu hotas av nedläggning. Föreningen finns i , men har ett rikstäckande uppdrag. Det är dock som betalar ut bidrag. Föreningen har ansökt om . lutar det åt att det blir . Det räcker inte ens till hyran.Med tanke på det enorma arbete som Insolvens gör rikstäckande undrar jag om inte staten och regeringen på något sätt kan hjälpa till ekonomiskt. Det är små summor det handlar om. Insolvens har hjälpt minst 1 000 människor att komma tillbaka från överskuldsättning. Jag tackar för frågan. Problemet med människor som drar på sig stora skulder är stort. Vägen tillbaka är lång. Regeringen har därför arbetat för att hitta bättre vägar, så att man ska få bättre förutsättningar att få en betalningsplan, betala av skulderna och på det sättet kunna hantera sin situation. Vi har också tittat på de problem vi har med sms-lån och mycket annat och gjort förändringar i syfte att människor ska klara av sin ekonomi på ett bättre sätt.Jag delar uppfattningen att föreningen betydelsefull. Den tar sig an människor som behöver stöd och hjälp, precis som kommunernas konsumentrådgivare gör. De problem som dyker upp när man talar om föreningsbidrag eller bidrag till en organisation är att inte har något anslag som har att göra med bidragsgivning. Jag vet inte vilken del av statsförvaltningen som skulle komma i fråga och har inte riktigt underlag för att svara på hur det skulle gå till. Men jag ser naturligtvis bekymret. Det olyckliga är att detta har blivit en fråga, trots att det är en rikstäckande förening. Att över 1 000 personer har blivit hjälpta tillbaka innebär jättestora besparingar för samhället. Det är en stor vinst när människor slipper överskuldsättning. Många mår bättre och kan börja arbeta igen, betala skatt, starta företag och så vidare. Rent mänskligt är det självklart väldigt positivt för dem och deras familjer.Det är ett stort arbete som görs. Rent konkret hjälper Insolvens människor att göra upp en budget när de har ekonomiska problem för att på det sättet kunna betala av sina skulder. De hjälper människor att få skuldsanering. De hjälper till att skriva ansökningar och stöttar människor rent mänskligt. Detta arbete är ovärderligt. De här människorna kommer att falla mellan stolarna. Jag hoppas ändå att regeringen kan göra något på något sätt. Det är som behövs. Det här är uppenbarligen inte mitt kunskapsområde och i varje fall inte mitt direkta ansvarsområde.Den ideella sektorn är vi helt beroende av. Det finns många verksamheter och organisationer som på olika sätt säkerställer att människor mår bättre. För min egen del ligger det närmast till hands att tänka på till exempel brottsofferjourer, kvinnojourer eller Bryggan, som hjälper familjer med någon som avtjänar ett fängelsestraff. Det finns många sådana här föreningar. I några fall finns det regelverk som gör att de kan få viss stöttning, i andra fall uppenbarligen inte. Jag vet inte riktigt var den här föreningen passar in eller hur det ser ut, men jag har stor respekt för det arbete som utförs.Utan den civila sektorn skulle vara ett mycket sämre land. Den behövs som komplement till myndighetsinsatser av olika slag. Självklart är detta en fråga som får diskuteras. Jag utgår från att föreningen har hört av sig på ett eller annat sätt, dock inte till , tror jag. Min fråga riktar sig till utbildningsministern och handlar om riskkapital i välfärden. Riskkapitalbolag har som idé att gå in i en verksamhet, kraftigt pressa kostnaderna, vanligen genom att reducera personalen, öka överskott, vinst och värde och sedan sälja och gå därifrån.I min hemkommun fanns tidigare ett av JB-gymnasierna. Dessa såldes till ett riskkapitalbolag, som såg att värdet inte ökade i den omfattning man önskade och därför lade ned verksamheten. Det blev en konkurs i miljardstorlek. Staten fick lägga 100 miljoner på att betala löner till personalen. Ungdomarna ställdes på gatan.Anser utbildningsministern att riskkapitalbolag är lämpliga aktörer inom utbildningssektorn eller andra välfärdssektorer i vårt land? Nej, och det är just därför vi har träffat en sexpartiöverenskommelse. Frågeställarens eget parti Socialdemokraterna, samt de fyra regeringspartierna har ingått en överenskommelse om att skärpa regelverket högst avsevärt.Jag är för att föräldrar ska ha frihet att välja skola åt sina barn. Det uppfattar jag att alla partier i denna riksdag är, möjligen med undantag för . Jag är för att vi ska tillåta fristående skolor. Jag är också för att de som uppfyller alla kriterier och krav kan gå med överskott.Men kortsiktiga ägare, de som har en uttalat kortsiktig ägarambition av den typ som tar upp, är inte lämpliga. Jag tycker att JB Educations konkurs är det bästa exemplet på det. Det var ett danskt riskkapitalbolag som gick in och tog över. När det blev en liten uppförsbacke hade de inte tålamod utan lade ned alltihop. En mer seriös och långsiktig ägare hade burit en förlust ett tag för att försöka få det hela på fötter igen. Det är så mycket annan verksamhet fungerar. Men de lade ned direkt. Den typen av ägare är för kortsiktiga. De är inte lämpliga. interpellerade jag fyra statsråd inom detta ämnesområde. Alla interpellationer samlades till . Beklagligtvis hade därför utbildningsministern ingen möjlighet att delta i debatten.Norman svarade inte nej på frågan. Alliansföreträdare sade i debatten att vinsten är en motor i verksamheten, även inom välfärdssektorn. Jag gör bedömningen att regeringen väljer skilda tonfall. kan skälla, som och ibland gör på bankerna. Men alla vet att de aldrig kommer att bitas. Man skjuter det på en utredning som blir klar efter valet, och sedan kan man spela olika instrument i orkestern och välja själv.Med tanke på det här svaret och förra veckans debatt kan jag konstatera att regeringen inte tänker göra någonting åt vinsterna i välfärden. Vi kommer att få se skolkonkurser även i fortsättningen. Jag trodde att det var en frågestund, att man inte bara skulle stå och hålla anföranden. Jag uppfattade ingen fråga, så jag vet inte riktigt vad jag ska svara på. Jag kan bara konstatera att vi har en friskoleöverenskommelse mellan sex partier och att regeringen tänker stå upp för den. Som ledamot av utrikesutskottet noterar man det stora intresset för att ställa frågor till utrikesministern. Jag tänkte fylla på med att diskutera . Jag gör det mot bakgrund av en rangordning som presenterats , där är på tredje plats bland EU:s nationer när det gäller inflytande över EU:s utrikespolitik.