kam-fs · H1C120140327fs · 2014-03-27 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Regeringens tänker jag inte fråga om. Jag väljer att fråga om fas 3, som är det främsta tecknet på regeringens misslyckade jobbpolitik. Det är över 36 000 inlåsta i åtgärder.Regeringen har förvandlat fas 3 till en marknad där de långtidsarbetslösa står till förfogande för olika tvivelaktiga företag. Staten betalar ut till dessa bolag.Nu kan vi läsa i medierna om ett företag som heter jobb, som har fas 3. Det har stängt av en deltagare som vägrade vara med på en aktivitet där man skulle sitta på golvet och rita av sina fingrar.Den här avstängningen innebär att den arbetslöse blir avstängd från aktiviteten och blir av med all ersättning. Han får inga ersättningar alls, trots att Arbetsförmedlingen aldrig har besökt företaget.Varför skickar regeringen arbetslösa till fas 3 trots att det inte leder till jobb? Tack för frågan, !Vi skulle kunna hålla på och raljera och göra oss lustiga över olika saker. Men det tror jag vore att göra enskilda individer en väldigt stor björntjänst.Om vi skulle titta på hur det egentligen ser ut vet vi att det finns människor som har varit borta från arbetsmarknaden väldigt av olika orsaker. Vi vet att det är många med utländsk bakgrund som har kommit hit sent i livet. Vi vet att det är människor som har varit sjuka.Vi behöver sätta in alla möjliga verktyg för att verkligen få tillbaka de personerna i arbete. Det kan göras på olika nivåer. Att ha en sjuk- och aktivitetsersättning och sedan komma i arbete är en dröm för många. hade vi förtidspension som en lösning rent statistiskt. Det tycker jag är fel mot människor.Nu gäller det att använda så många bra verktyg som möjligt för att människor aktivt ska kunna komma tillbaka i arbete. Det är nog bara regeringen som är stolt över fas 3 . Det utnyttjas felaktigt. Det är nystartade företag som gör pengar på arbetslösa.De får inte den hjälp som utlovas, ingen utbildning och ingen ersättning. I stället för att ge företag pengar för att hitta på jobb kan vi väl ge dem som är inlåsta i fas 3 en riktig lön för att utföra riktiga arbetsuppgifter.Herr talman! Revymakarna gjorde en gång en underhållande film med namnet fångarne loss, det är vår! Det kan vi nu travestera. Vi socialdemokrater säger till regeringen: Släpp på prestigen, lägg ned fas 3! Det hade kanske varit bra om i mening nummer två hade tänkt sig något slags förklaring på: Hur kommer riktiga jobb till? Det handlar om riktiga jobb där människor kan få en anställning och en riktig lön. Det är naturligtvis drömbilden för alla och det som vi från regeringens sida också jobbar mot.Vad gör vi då? Jo, regeringen har sett till att göra det billigare att anställa fastän man får en riktig lön. Sådant är Socialdemokraterna emot. Vi försöker att utbilda människor. Vi har fler platser i högskolan än vad som varit tidigare för att rusta människor till jobb.Sedan har vi dem som är allra längst bort från arbetsmarknaden. Jag tycker att man ska se dessa människor på fullt allvar och skapa förutsättningar för dem. Men där det finns företag som skor sig och fuskar - lite grann det var inne på - där ska fusket beivras. Det är ett uppdrag som bland annat Arbetsförmedlingen har. Jag vill ställa en fråga till infrastrukturminister presenterade sitt delbetänkande i utredningen om järnvägens organisation . Vid remissmötet fick vi information om att tilläggsdirektiven till utredningen skulle komma i februari månad.Miljöpartiet anser att det är väldigt viktigt att det blir utrett hur järnvägsunderhållet kan organiseras bättre och punktligheten förbättras. Vi har därför vid ett flertal tillfällen stött på regeringen och undrat när direktiven kommer. Min fråga till infrastrukturministern är helt enkelt: När kommer de? Tack för din fråga, . Jag kan svara väldigt kort och enkelt. De är klara. Det ska formellt fattas beslut om dem. Vilken dag som helst kommer de att finnas offentliga. Tack så mycket! Det var välkommet. Vi undrar vidare om det i tilläggsdirektiven kommer att finnas ett tydligt uppdrag till som vi i har föreslagit i vårt remissyttrande. Det är att utredaren ska presentera ett förslag på en underhållstruktur där bedriver underhåll i egen regi och också presentera hur man kan gå över till en sådan organisation på ett smidigt sätt. Kommer det att finnas med i tilläggsdirektiven? Min fråga är till finansmarknadsminister hör ofta i debatten att det finns kritik mot vinster i välfärden. Det är en sak. Dessutom hävdar man i debatten att dessa vinster skulle undanhållas från skatt. Vinsterna påstås helt enkelt flyttas till skatteparadis utomlands.Att det historiskt funnits sådana skatteupplägg är en sak, men hur det ser ut ? Flyr vinster från välfärdsföretag utomlands och undkommer skatt? Vad gör regeringen i så fall för att förhindra den skatteflykten? Tack så mycket för frågan! Det är ett behjärtansvärd fråga och ett behjärtansvärt ändamål.Regeringen har täppt till möjligheten att med så kallade räntesnurror skicka pengar till länder med lägre skattesats än vad vi har i . Detta har varit väldigt framgångsrikt. Det har inbringat ett stort antal miljarder till statsbudgeten.Förutom detta har regeringen varit väldigt lyckosam med att teckna informationsutbytesavtal med ett stort antal länder i världen som möjliggör att man kan få fast folk som försöker smita från beskattning i och även i andra länder.Till dags dato är det egentligen bara två länder i världen som vi inte har ett sådant utbyte med. Det är och . I verkar det som att man rör lite på sig medan man i fortfarande har en njugg inställning.Min förhoppning är att man under en ganska snar framtid kan täppa till i princip i alla länder över huvud taget så att vi får beskattning där den hör hemma. Finansmarknadsministern menar att de avtal som gjort inneburit att bolag betalar skatt i högre grad , som jag kan tolka svaret. Något som är viktigt för oss är att känna tilltro till skattesystemet. Kommer det in mer pengar efter att avtalen har ingåtts? I första hand är detta informationsutbytesavtal. Vi vill ha information om vilka kapitalinkomster som till exempel svenskar har utomlands och tvärtom i bägge riktningar. Informationsutbytesavtalen är ganska nya. Vi får nog vänta och se på effekterna.Däremot ser vi effekter redan nu med att människor utomlands ifrån frivilligt kontaktar för att göra tilläggsdeklarationer. De inser att de kommer att åka fast förr eller . Jag har inte de exakta siffrorna klart för mig, men det är åtminstone miljardbelopp.Detta kombinerat med att vi har stängt utrymmet för så kallade räntesnurror innebär att vi har fått både ett mer rättssäkert system och betydligt mer pengar som vi kan använda till behjärtansvärda ändamål som skola, vård eller omsorg. Jag har en fråga till försvarsministern. 14, regeringens alternativ till ett svenskt försvar, kommer inte att vara färdigställt , 2014. Måldatum är i stället 2023.Ett av de svåraste problemen med att skapa IO 14 har varit att få tillräckligt många att skriva på de temporära kontrakten - GSS/T-kontrakten. Ett annat problem är att soldater och sjömän i den nya organisationen erhåller för lite övning.Mot den bakgrunden kan man ställa sig frågan om den nedskärning som regeringen gjorde i Regeringsbeslut 5 var klok. lades som sparbeting på personalramarna. Ett större antal tjänster var därför tvungna att avslutas.Min fråga är: Har sparbetinget i Regeringsbeslut 5 från om på personalramarna påverkat Försvarsmaktens övningsverksamhet och det nationella försvarets beredskap? Försvarsmakten genomgår nu en omfattande förändring. Syftet med reformen är att vi ska få en stärkt försvarsförmåga och tillgängliga och användbara förband. För att uppnå detta är det viktigt att vi har rätt personal som får rätt utbildning, att vi har rätt materiel och att personal och materiel får öva i förband. Det är viktigt att övningarna kan ske både nationellt och internationellt.På personalsidan har Försvarsmakten nu genomfört ett aktivt arbete. Rekryteringen går bra. Det går bra att anställa de kontinuerligt tjänstgörande soldaterna, men det går lite trögare när det gäller tjänstgörande soldater.De ekonomiska förutsättningarna för Försvarsmakten på både kort och lång sikt har vi arbetat intensivt med. Jag kommer i mitt nästa inlägg att berätta vad Regeringsbeslut 5 egentligen innebär. Det är inte en besparing. Vi ser i hur ett strategiskt angrepp kunde utföras av den ryska krigsmakten utan förvarningar. Mot den bakgrunden är det märkligt att den minskar personalramen för den militära underrättelsetjänsten som en följd av Regeringsbeslut 5.För att vår beredskap ska fungera krävs bra underrättelser. Min fråga är: Kommer det från regeringens sida fler besparingar på försvarets personal ? vet lika väl som jag att regeringen med hjälp har höjt försvarsanslagen . Vi har höjt materielanslaget, och vi har höjt anslaget för personal i det så kallade förbandsanslaget.Vi har som sagt arbetat intensivt tillsammans med myndigheten för att hitta lösningar på ekonomin på kort och på lång sikt. På lång sikt har vi sett att Försvarsmakten i sina bedömningar har hamnat högt när det gäller ökade personalkostnader, det vill säga fördyringar. Det är därför vi lade uppdraget att , fram emot 2019, redan nu se till att man inte hamnar alldeles för högt.Nu är vi mitt inne i förberedelser för nästa inriktningsbeslut. Här gäller det verkligen att dra slutsatser både av vad som har hänt precis i och av hur det ser ut i övrig säkerhetspolitisk utveckling.Det vi kan konstatera är att det inte är en besparing. Man kan inte banta bort en befarad övervikt. Också jag vill ställa min fråga till försvarsministern.Jag är intresserad av , och jag har sett den som en liten välskött myndighet bland alla andra. fick de i uppdrag att köpa in flygplan och båtar, och var dessa också levererade. Men fick de en förfrågan: Hur ser budgeten ut om ni får dra ned med 133 miljoner, och vad kommer att finnas kvar?Kustbevakningen skickade, trogna som de är, ut en förfrågan till andra myndigheter. De fick svaret: Vi kommer inte att utföra vissa arbetsuppgifter, eller så måste vi anställa egen personal och köpa egna båtar. Varsel är på väg; generaldirektören håller på att jobba med det.Jag skulle vilja ställa frågan till försvarsministern: statsfinansiell vinst ser försvarsministern och regeringen i att dra bort dessa pengar från en liten myndighet och lägga kostnaderna på de andra myndigheterna? är en myndighet som utför många uppgifter. De har både fått utökade uppgifter och utökad materiell förnyelse - fler fartyg och fler flygplan.Det nu har talat om är att man befarar att man helt enkelt inte får ekonomin att gå ihop. Man har inkommit med ett underlag till , till Försvarsdepartementet, som vi nu håller på att analysera.Jag vill ge rätt i att eftersom utför många uppgifter blir det verkligen en grannlaga uppgift att se till att det inte uppstår kostnader på ett annat departements utgiftsområde om man måste minska på uppgifterna. Då har vi inte kommit framåt på någon väg.Det vi nu gör inom Försvarsdepartementet i dialog med är att se hur vi ska omhänderta underlaget och vilka de eventuella konsekvenserna kan bli. Det var ett intressant svar - tack för det! Men vi kunde se redan i de svar som har kommit in att detta kommer att betyda att arbetsuppgifter inte kommer att utföras över huvud taget i så fall. När de inte blir gjorda - hur ska vi då förhålla oss till den myndighetsutövning som man ändå har?När jag tittar på mina hemtrakter, , ser jag att där kommer att försvinna helt, och i kommer man, vad jag förstår, att dra ned på den rejält. Varsel på mellan 150 och 250 personer över hela landet kommer att läggas utefter våra kuster. Detta blir en fördyring, vad jag kan se.Jag funderar på hur ministern tänker ta ansvar för detta. Kommer det att skickas ut en konsekvensbeskrivning av vad som kommer att hända längs våra kuster? Detta kommer att beröra tullen, , polisen och alla dessa andra myndigheter som är inblandade och som gör arbetsuppgifter åt. Kommer vi att få se en konsekvensbeskrivning? Det är just på grund av detta - tillsammans med att titta på den långsiktiga ekonomin - som vi måste göra detta arbete inom . Det gäller inte bara Försvarsdepartementet, utan vi ska gemensamt bereda med övriga berörda departement. Det är viktigt att myndigheten signalerar att man ser att man har problem med att få balans mellan verksamheten och ekonomin - och det har man gjort i god tid.Vi bereder detta , och det kommer naturligtvis besked, inte minst i nästa budgetproposition. Men jag vill understryka att det arbete som utför är mångfasetterat. är viktig på en mängd sätt. Inte minst är det viktigt och känsligt när det gäller miljöräddning, vilket är en av huvuduppgifter och något som man har fått ny materiel för att kunna genomföra.Det är som sagt för tidigt att ge konkreta besked . Vi arbetar med detta inom . Min fråga går till . deltar, och ska även fortsättningsvis delta, i internationella fredsinsatser för att hejda inbördeskrig och terror mot befolkningen.Situationen i flera länder i , till exempel i , är mycket allvarlig. ska delta med upp till 250 soldater, vilket är positivt. Detta är soldater - män och kvinnor - som gör sin insats för fred och säkerhet. De riskerar att skadas eller ytterst att mista sina liv. Därför är det oerhört viktigt att behandlar sina soldater och veteraner mycket väl efter hemkomsten och ger allt stöd som är möjligt om de har fysiska eller psykiska skador.Jag vet att har utvecklat sitt stöd , men jag tror att ännu mer kan göras. Vad anser försvarsministern? Detta är en angelägen fråga och någonting som regeringen har tagit på stort allvar. har en sammanhållen veteransoldatpolitik, och det är jag stolt över.Det handlar om hur vi tar hand om våra soldater och anhöriga såväl före och efter som under en insats. Det är många delar i detta för att få det att fungera. Det är ett ansvar som myndigheten har. Det är också svåra frågor, som handlar om hur man får hjälp med att få stöd av det övriga samhället om man skulle råka skadas - oavsett om det är en skada som syns eller en som man inte kan se.Vi har utökat ansvaret för våra veteraner. Det pågår en utredning för att ytterligare titta på hur detta veteranansvar fungerar. Kan det omfatta andra personalkategorier som också gör insatser i fredsfrämjande operationer?Staten har ett ansvar både för att ta hand om våra veteraner och, självfallet, för att visa uppskattning för dem som gör dessa viktiga insatser. Då undrar jag hur det ska gå till. En hel del av de beslut som vi har fattat håller nu på att implementeras eller har redan implementerats, inte minst i och med att det finns veteranhandläggare och utökad kompetens för att just kunna ta hand om veteraner som kommer tillbaka. Det är också viktigt att inte bara se på hur man ska koncentrera sig på ett omhändertagande efteråt utan också på hur man förbereder i utbildning och när man bygger förband som ska göra en insats. Sedan måste man också se på hur det här fungerar och på omhändertagandet vid hemkomsten.Regeringen har också givit Försvarsmakten större möjligheter att kunna ge bidrag till organisationer som stöder anhöriga. De genomför en väldigt viktig insats. Det kan också handla om utbildning eller samtal innan någon anhörig åker i väg, stöd till familjen och möjlighet att kunna träffas, prata och få hjälp när man kommer hem. Min fråga går till infrastrukturminister måndags kom det alarmerande och allvarliga siffror gällande järnvägskaoset i och om hur mycket det kostar svensk exportindustri. En forskningsrapport från KTH visar att järnvägskaoset kostar den svenska exportindustrin ungefär 1,5 miljarder . Bara för är kostnaden 150 miljoner per år.Per Bondemark, chef för i , har sagt följande: Problemet är att det saknas en politisk inriktning att göra någonting åt det här. Det är bråttom, och det är viktigt att det händer saker.Jag vill fråga infrastrukturministern: Hur mycket kommer det här att kosta för svensk exportindustri ? Den frågeställning som lyfter fram är naturligtvis oerhört angelägen för som är en starkt exportberoende nation. När det gäller konkurrenskraft och fler jobb måste infrastrukturen fungera väl. har inte fungerat väl , men har vi successivt ökat anslaget, inte minst för drift och underhåll. har vi anslag på mer än dubbelt så mycket för drift och underhåll som 2006.I den nationella plan som regeringen snart kommer att presentera har vi särskilt fokuserat på godskorridorer, inte minst för företag som . I remissvar som vi har fått från Näringslivets Transportråd, där Per Bondemark som här nämndes är ordförande, har det bara varit goda vitsord gällande regeringens tänkta godsstråk och arbetspendlingsinsatser. Det kan ju låta betryggande, men faktum kvarstår trots allt att järnvägskaoset kostar 1,5 miljarder . Då är frågan vad man kan göra åt det på kort sikt. Man är knappast hjälpt inom svensk exportindustri av ett tioårigt perspektiv. Det är ju nu som man förlorar pengar. Det är nu som någonting måste göras.Ministern säger att det har varit på det här viset . Ja, så har det varit. Jag kan också konstatera att under alla år, oavsett om de varit i opposition eller i regering, har föreslagit att man ska lägga mindre pengar än vad vi socialdemokrater har velat lägga på infrastrukturen. Detta går inte ihop, fru minister. Den stora skillnaden, , mellan Alliansen med och Socialdemokraterna är snarare att vi när vi är i majoritet föreslår mer pengar.Konkurrenskraft och förutsättningar för fler jobb är egentligen det som vi behöver i det här landet för att göra alla andra satsningar som vi vill göra, inte minst på infrastrukturens sida. Alliansregeringen menar allvar med att finansiera detta krona för krona, och vi ser nu hur de insatser som har gjorts på underhållssidan börjar ge effekt. Vi lägger fokus i och runt storstadsområdena, för det påverkar också mer eller mindre alla tåg som ska till eller passera Stockholm.Detta görs tillsammans med de olika aktörerna för att schemalägga underhåll och få tågplaneringen att fungera. Jag har en fråga som jag tror att statsrådet bäst kan besvara.Fria, oberoende och rättvisa val brukar benämnas vara demokratins folkfest. Man kan också ta med folkomröstningar i uppräkningen. Vi har dock sett någon folkomröstning som kanske inte har varit helt fri.I mitten av 1990-talet tillkom demokratiinstitutet på initiativ av den tidigare socialdemokratiske statssekreteraren , och det är lokaliserat till . har jag lagt märke till att det har förekommit ganska mycket kritik mot , inte mot deras syften när det gäller hur man ska göra med valen när man kommer utomlands men mot administrationen.Jag tycker att det är en viktig fråga för vårt bistånd, som väl ingår i det här också, att det inte förslösas några skattepengar på internationella organisationer just som som borde vara föredömen. Tack för frågan, ! Det stämmer att vi har ett internationellt institut som är beläget här i och som bildades . Jag tror att många av oss som länge har verkat i inte har haft en aning om att det ligger alldeles här intill, mitt i Strömmen. De jobbar med demokratifrågor. är ett av 27 eller 28 medlemsländer i den här mellanstatliga organisationen. Vi har varit pådrivande , för det har uppstått misstankar om att man inte har använt pengar på ett ansvarsfullt sätt. Där har vi tagit initiativ som jag kan återkomma till i min nästa replik. Jag vill gärna ha reda på vad , som är ett av de här 27 eller 28 medlemsländerna, gör för detta. Det har bland annat diskuterats, har jag förstått, att internrevisionen inte har fungerat. Just en organisation av internationellt snitt som denna, som ju ligger här på grannö , måste absolut vara ett föredöme för att man ska kunna ha förtroende för dess sätt att verka i dess verkliga syfte.Jag vill alltså gärna veta vad lilla kan göra i det här sammanhanget. För regeringen är det viktigt att biståndsmedel ska komma fattiga och förtryckta människor till del och att man ska kunna bidra till att genomföra val på ett demokratiskt sätt.Redan 2012 var det betydande problem på , och den föregående biståndsministern höll då inne det årliga budgetstödet till med krav på att man skulle göra förändringar och införa internrevision. Jag är fortfarande inte nöjd med det som har skett, utan vi har gått vidare och till exempel sagt att den nya chef som ska rekryteras inte ska få en högre lön. Vi ska se till att rutiner fungerar och att det finns ett absolut stopp mot att biståndspengar går in på människors konton och används till amorteringar på bostadslån.Det finns fortfarande frågetecken, och jag är inte nöjd med hur det hanteras. Vi fortsätter att ha strikt påverkan så gott vi kan och att försöka få med oss likasinnade länder som till exempel och som också är stora givare. Jag har en fråga till infrastrukturministern, och den är en fortsättning på de tidigare två frågorna om järnvägsunderhållet.Vi har ju ett splittrat järnvägsunderhåll i . Det är splittrat och ineffektivt, och det kostar oss tågpendlare mycket tid och arbetade timmar och innebär stress. Som påtalade går industrin miste om stora belopp, och det påverkar ju jobben, tillväxten och konkurrenskraften. sade infrastrukturministern att hon alldeles snart ska tillsätta utredningen som vi i redan har bestämt att hon ska tillsätta. är det , sade infrastrukturministern.Vi är frustrerade, och industrin är frustrerad. I får man säga upp underhållsarbetare för att regeringen sänker underhållsanslaget jämfört med . Jag tror att många som använder järnvägen , oavsett om man ska åka till jobbet eller studier eller om man transporterar varor, skulle önska att vi hade en mer robust järnväg. Å andra sidan har antalet som faktiskt reser med järnvägen höjts otroligt , inte minst den regionala trafiken. Detta gör att vi har kapacitetsbrist vissa tider, och på vissa sträckor. Framför allt har vi flaskhalsar. Det håller just nu håller på att byggas bort, inte minst med Citybanan.Jag har dock varit oerhört fokuserad på att vårda den infrastruktur vi har. Detta är ingen quick fix. Det börjar märkas genom det minskade antalet tågförseningar, men det är fortfarande inte bra. är vi uppe i nivåer där vi har dubbelt så stort anslag till järnvägens underhåll 2014 än vad som var fallet 2006. Och den vägen tänker vi fortsätta på. Det är ett märkligt uttalande att ni tänker fortsätta på den vägen eftersom ni drog ned från det som ni själva hade höjt. Det är naturligtvis rimligt att man höjer med tanke på inflation och att det kostar mer . Det är alldeles rätt. Tyvärr har ni alltid anslagit mindre pengar till underhåll än vad vi socialdemokrater har gjort, oavsett om ni har varit i opposition eller som när ni styr.Det är klart att det ska satsas mer, men ni har inte ökat anslagen . Ni har dragit ned, tvärtemot vad säger. Det är jättebra att fler vill åka tåg, men vi hindras i vår ambition att vilja åka tåg. Många tvingas numera att ta bilen i stället. Man litar nämligen inte på att tåget ska komma fram. Dessutom har vi ett splittrat järnvägsunderhåll som regeringen inte tänker göra något åt, som bara är ineffektivt och där människor nu sägs upp, till exempel i . Det är människor som inget hellre vill än att underhålla vårt fina järnvägsnät. Låt mig vara tydlig! var det avsatt för drift och underhåll av järnväg. Jag gör det enkelt även för : Det är priser, så att vi inte jämför äpplen och päron.År 2014, , disponerar för drift och underhåll. Min enkla fråga är: Är 9 miljarder mer eller mindre än 4,2?Detta är den stora skillnaden. Att järnvägens drift och underhåll behöver återhämta sig tar vi på allvar. Men vi är dessutom en regering som förmår att krona för krona stärka konkurrenskraften för fler jobb i genom att även bygga om och bygga ny järnväg, vilket också behövs. Jag har en fråga till finansmarknadsministern.Som har framgått i medierna undersöker statliga om det är möjligt att köpa ryskt kärnbränsle till de svenska kärnkraftsreaktorerna. Det ryska kärnbränslet ska testas i .