kam-ar · H1C120140116ar · 2014-01-16 15:00:00 — Detta är en knäckfråga i många frihandelsförhandlingar, inte bara i den multilaterala agendan utan även i bilaterala förhandlingar.Sedan var det frågan om miljöpolitiken och miljöfrågorna. Internationell handel bidrar till ekonomisk utveckling, som kan gynna både en hållbar utveckling och en förbättrad miljö - inte minst genom att finansiera miljöpolitiska åtgärder.Handelspolitiken ska verka för att förstärka handelns positiva effekter, särskilt avseende dessa frågor. är mycket väl medveten om att har drivit frågorna även i WTO. Jag var tydlig i slutet av mitt anförande att vi är besvikna över att man inte lyckades nå ens dit Apec har nått, det vill säga ett plurilateralt avtal, när det handlar om ett antal miljövänliga produkter som skulle kunna vara tullfria. Det vore ett viktigt första steg. Vi har gått så långt att vi har sagt att vi vill ha ett avtal för miljövänliga varor, tjänster och tekniker - allt för att stimulera att det som är grönt och hållbart ska också vara det billigaste alternativet för människor att välja.Det är den vägen jag är övertygad om att vi ska gå för att få mer miljövänliga varor, tjänster och tekniker i alla WTO:s medlemsländer. Men det är ett svårt och tufft arbete, och vi behöver fler röster som talar om just gröna frihandelsavtal. Jag har en fråga som inte direkt berör på , men vi har berört frågan tidigare.Eftersom förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan och kan bilda skola inom WTO kan det ändå vara relevant att jag ställer min fråga om just dessa förhandlingar. Ministern berörde TTIP i ett tidigare inlägg och underströk vikten av detta avtal.Vi gröna ser en risk i att svenskt jordbruk kan komma att säljas ut i förhandlingarna. Det är för att få fördelar för svensk verkstadsindustri. Svenskt jordbruk kan aldrig konkurrera med ett jordbruk där bland annat tillväxthormoner används inom köttproduktion, genmodifierat foder används, antibiotika i foder tillåts för att öka tillväxt eller där djurhållningen inte lever upp till de krav vi har i . Detta gör att det svenska jordbruket upplever förhandlingarna som ett reellt hot, speciellt som de förs bakom lyckta dörrar. Vill handelsministern i skenet av vad jag har framfört kommentera jordbrukets roll i dessa förhandlingar, och vad gör handelsministern för att få mer transparenta förhandlingar? Tack till för att han tar upp en viktig fråga, trots att den inte hör till WTO:s multilaterala avtal! Icke desto mindre är det en fråga som verkligen ligger högt på agendan för regeringen. Jag vill vädja till alla riksdagsledamöter att försöka driva frågan om vikten av ett avtal mellan och så brett som möjligt i vårt land och i kontakter med andra europeiska länder.Med det sagt vill jag vara tydlig och säga att det inte ingår i det mandat som kommissionen har att på något sätt förhandla om att förändra jordbruket på det sätt som beskriver. Det handlar inte om att det ska bli tillåtet att importera hormonbehandlat kött, använda genmodifierat foder eller tillåta antibiotika i foder. Jag vill vara tydlig med det, och jag har varit det förut i riksdag - men jag har inget emot att vara det en gång till.Vi har även tidigare tagit upp frågan om transparens i förhandlingarna. Det har från början efterfrågats i EU om mandatet i sig kan vara transparent. Det är flera länder som har efterfrågat ett sådant mandat. försöker alltid driva att förhandlingarna ska vara så transparenta som möjligt, men alla EU-länder tycker inte likadant. Framför allt för handlar det konstitutionellt om att mandatet inte kan vara helt transparent. Det är där vi befinner oss nu.Med det sagt tycker jag fortfarande att man ska kunna vara så öppen som det bara går. Jag försöker också att vara så öppen jag kan när jag redovisar inför riksdag och inför . Men visst önskar vi att allt skulle vara helt transparent fullt ut. Dock ska vi komma ihåg att det handlar om förhandlingstaktik mellan och , och vi hoppas att det ska bli så bra som möjligt för båda parter. Först vill jag tacka handelsministern för en utmärkt rapport från den historiska konferensen.Det råder inget tvivel om att ett ytterligare misslyckande på hade hotat inte bara världshandelsorganisationens existens i dess nuvarande form, reducerat den till någon sorts konfliktlösningsorganisation, utan också att den så kallade Doharundan aldrig hade kommit i gång efter det relativt långa stilleståndet.Min fråga handlar just om det som brukar kallas post-Bali. Generalsekreteraren framhöll under konferensen att det inte finns något post-Bali om inte Balimötet lyckas. Vi som hade förmånen att vara där kastades mellan hopp och förtvivlan. Det var olika signaler om mötet skulle lyckas. Vi i den svenska parlamentarikerdelegationen var tvungna att åka hem, och det var faktiskt först på , vid bagagebandet, som vi nåddes av det glada budskapet att mötet hade gått i lås.Hur bedömer handelsministern att förutsättningarna för den Doharunda som har fått en chans att komma i gång igen ser ut? Har det kommit några nya hinder efter Balimötet, eller verkar det som att det momentum som skapades där också kan bidra till att få i gång Doharundan? Tack till för frågan! Om det skulle vara något post-Bali var vi många som tvivlade på under dagarna på , egentligen . Risken fanns att WTO bara skulle bli en tvistlösningsmekanism och ingenting mer, inte förmögen att komma till några som helst tydliga resultat. Jag är väldigt glad att vi gjorde det. Har man klarat det en gång kan man klara det en gång till.Nu handlar det om: Vad är det viktigast att fylla , post-Bali, med? För svensk del hade vi, som jag sade, två bakslag. Dels handlar det om förnyelse och breddande av det informationsteknikavtal som redan finns sedan 16 ½ år tillbaka och få fler länder att ingå. Dels handlar det om tjänster.Historiskt sett har jordbruksfrågorna varit de som har varit de absolut svåraste att förhandla. Tjänstefrågorna har inte alls stött på samma problem. Men eftersom man tidigt beslutade sig att man ville göra ett helt paket av innan man beslutade om några delar har frågan om tjänster fått vänta. Jag är väldigt positivt inställd till det. Jag tror att vi kan komma vidare, inte minst inom tjänsteområdet, inom en relativt snar framtid.Alla de plurilaterala avtal som vi förhandlar parallellt stimulerar till detta. är det så att om man ser att två parter lyckas kan nästa två, fem eller tio parter också lyckas. Det handlar om att komma med goda exempel och, det allra viktigaste, att visa på effekterna i verkligheten, visa att det blir billigare att handla, att det blir ökad handel mellan länder och att det framför allt ger fler jobbmöjligheter. När man ser det tror jag att förhandlingarna kommer att intensifieras ytterligare. WTO:s 159 medlemsländer lyckades vid sitt möte på nå en deluppgörelse i den pågående Doharundan. Viktigare än själva innehållet var sannolikt, som mycket riktigt har påpekats, att det blev en uppgörelse över huvud taget. Balipaketet är därför ett stort framsteg för WTO:s medlemsländer i och med att de nu kan gjuta nytt liv den Doharundan. Handelsministern nämnde i sitt anförande att resultatet ger generaldirektören möjlighet att ta nya initiativ. Det ger också medlemsländerna möjlighet att ta nya initiativ. Handelsministern nämnde vidare i sitt anförande, och har upprepat det , att det handlar om miljövaror och -tjänster som vi tycker är angelägna ur svensk synpunkt. Vad jag skulle vilja ha reda på är på vilket sätt som tar de här initiativen. Vilket tillvägagångssätt har , i och med att också är medlem i EU, för att få upp just de frågorna på dagordningen? Det måste vara ett stöd för generaldirektören när han försöker åstadkomma en ny uppgörelse. Tack till för frågan! Det stämmer mycket riktigt att det faktum att vi över huvud taget fick ett beslut var den kanske allra viktigaste signalen, det vill säga att WTO verkligen kan leverera.Jag vill gå tillbaka till det som tog upp tidigare i debatten, frågan om implementeringen. I alla avtal och beslut, hur bra, tydliga och vackra de än må vara, handlar det om: Vad händer sedan i verkligheten? Hur gör vi skillnad? Vad blir skillnaden för de minst utvecklade länderna? Det gäller inte minst dessa eftersom det var en utvecklingsagenda. Där handlar det om att lägga oerhört mycket tid och resurser för att se till att det sker i verkligheten.För svensk del är det viktigt med tjänster. Vi ser själva hur vår tjänstesida ökar ständigt. Vi ser när det gäller vår export att vår tjänsteexport ökar stadigt. För oss blir det allt viktigare att jobba med det området. är medlem i EU. Vi talar inte med en ensam röst; vi talar i stället med en röst som representerar 28 länder. Det är ett idogt arbete inom hela EU att lyfta de här frågorna när vi har möten i i rådet för handelsfrågor och att vara aktiv när det handlar om olika seminarier. Det handlar också om att bygga grupper av likasinnade som talar med en enad röst. Det handlar om att ge rapporter, att helt enkelt idogt arbeta för att visa hur mycket det betyder och vad det betyder i reda summor för varje enskild individ.Mycket sådant arbete gjorts, men det gäller att sprida informationen så att människor ser det viktiga i det. Det allra bästa tror jag är att peka på de avtal som redan existerar. Vi har ett alldeles utmärkt exempel i avtalet mellan och . Vi ser en stor skillnad i exporten. Vi ser att det är billigare varor. Det förstår de allra flesta och ser också vikten av ökad frihandel.