· H2C120141112al3 · 2014-11-12 13:38:08 — Det innebär att betydelsen av vilken skola elever går i har ökat, för det påverkar vilket resultat de får. Jag vill passa på att citera , som i sin årliga rapport uttryckte följande: "Mycket talar för att skolsegregationen, utifrån såväl resultat som socioekonomisk sammansättning, har påverkats negativt av skolvalet. En konsekvens är ökade skillnader mellan olika skolors genomsnittliga resultat." Detta har alltså sagt. Det kan också vara intressant att nämna det faktum att majoriteten av rektorer är emot det fria skolvalet. Principen om att skolan ska vara en plats där elever med olika bakgrund och erfarenheter kan mötas blir alltmer avlägsen. Skolan kan visserligen inte lösa problemet med segregeringen, men genom att förändra dagens skolvalssystem kan några av effekterna motverkas. Vi anser att utgångspunkten ska vara att varje elev placeras i en skola så nära hemmet som möjligt. Föräldrar och elever bör dock ges möjlighet att komma med alternativa önskemål, vilka bör tillgodoses i största möjliga mån. Om kommunen anser att detta inte går att uppfylla ska dock eleven gå i den närmaste skolan. För oss i är det viktigt att alla elever ska ges möjlighet till goda studieresultat, oavsett socioekonomisk bakgrund och oavsett vilken skola de går i. En likvärdig skola handlar om lika tillgång till utbildning, lika kvalitet på utbildning och att skolan ska kompensera för elevers olika förutsättningar. Vi ska inte, som de borgerliga partierna anser, ha bra skolor och dåliga skolor. Elever ska inte kunna välja att gå från en sämre skola till en bättre skola. Alla skolor i ska vara bra skolor. Med politik kan vi skapa en skola för alla och därmed säkerställa allas rätt till kunskap. Det finns få saker som provocerar mig så mycket i skoldebatten som när man ifrågasätter föräldrars och elevers rätt att välja, och det gör . anser att politiker är bättre skickade att placera barn i skolor utan att föräldrarna ska ha en chans att påverka vilken skola deras barn ska gå i. För mig är det världsfrånvänt och väldigt främmande, eftersom de flesta föräldrar vill välja skola, och den möjligheten måste vi säkerställa att de kan få även fortsättningsvis. Det visar sig att i kommuner där man har rätt att välja skola och där det är konkurrens mellan skolorna får alla elever högre resultat, oavsett om man har valt en fristående eller skola. Det är en väldigt märklig retorik. Jag anser inte att det är enbart politiker som ska besluta. Jag anser att vi ska gå efter den forskning som finns och det som har kommit fram till, det vill säga att sedan det fria skolvalet infördes kan man se ett samband mellan sjunkande resultat, större segregering och större skillnader mellan skolorna, att likvärdigheten sätts på spel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Jag förstår att borgerliga partier som står för en politik där klyftorna ska öka, inte bara ekonomiskt utan även i skolan, står här och anser att jag har en verklighetsfrånvänd politik och verklighetsfrånvända åsikter. Om vi ska ha en skola för alla, en likvärdig skola där det inte spelar någon roll vad du har för bakgrund, krävs det att vi inte enbart tänker på de barn som har det bäst utan på alla. Därmed krävs det att det fria skolvalet i avskaffas. Det finns ingen entydig forskning som visar att det fria skolvalet har lett till segregering eller sämre skolresultat. Jag är helt övertygad om att om elever får välja skola ökar deras motivation och de trivs bättre i skolan. Något som jag tycker är viktigt att komma ihåg när man tittar på skillnaderna mellan elevers skolresultat är att den största skillnaden är mellan två klasser på en och samma skola. Det förklarar av skillnaden mellan elevers resultat. är det så att och ett antal forskare har kommit fram till samma sak, det vill säga att segregationen ökar och likvärdigheten minskar med det fria skolvalet i . Sedan handlar det inte om att inga elever ska få välja någon annan skola. Om det finns särskilda önskemål från en elev som kommunerna kan uppfylla ska eleven självklart kunna få byta skola. Men det vi ser är att man väljer bort skolor. Man väljer inte nya skolor, utan man vill bort från någonting, inte främst till någonting. Det är en farlig skolpolitik. borde ha slängt företrädaren anteckningar. Tyvärr väljer han i stället att återupprepa det vi har hört i fyra , en helt felaktig politik. Det är bra att inleder anförandet med att säga att man har en överenskommelse med S-MP-regeringen. Men jag hoppas innerligt att de statsråden tar avstånd från denna rentav diktatoriska politik där en vänsterpartist vill förbjuda valfrihet och möjligheten att välja bort en skola som kanske har dåliga lektioner eller många obehöriga lärare. Varför ska man inte kunna välja en bra skola som lockar med duktiga lärare? Det kommer man inte att kunna göra om får ökat inflytande över den här regeringens politik. Först vill jag bara tacka för att jämför mig med en av skickligaste politiker, . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Du svarade själv på min fråga och bekräftade det som jag sade i mitt anförande. Du anser att det ska finnas dåliga skolor i och bra skolor i , och när ett barn känner att det går i en dålig skola ska det kunna välja bort den för en bra skola. Det är inte det som vänsterpolitik går ut på. Det kan inte kallas diktatoriskt när vi anser att alla elever ska kunna gå i bra skolor. Därmed ska du inte behöva välja bort någon skola. genomförde det som misslyckades med. Det är vi som har infört lagen om bidrag på lika villkor, att man får samma ersättning oavsett vilken skola man väljer. Det är vi som har infört samma skollag för kommunala och fristående skolor, något som ni misslyckades med. Kom inte och påstå att ni ställer några andra krav, och kom inte och säg att säger att vi har ökat segregationen! har fortfarande ett av världens mest jämlika och likvärdiga skolsystem. Men ni överdriver situationen. Ni vill förbjuda valfrihet. Engelska skolan skulle få läggas ned om er politik fick genomslag. Återigen handlar det här om värderingar. Det handlar om vilket samhälle vi vill leva i och vilken utbildningspolitik vi vill ha, och där är vi inte överens. Det är bra att det kommer fram att vissa partier anser att vi ska ha bra utbildning och dålig utbildning och att elever ska välja mellan dessa. Vi anser inte att elever ska behöva göra dessa val, utan alla elever ska ha rätt till bra utbildning och rätt till kunskap. Jag skulle vilja börja med att rekommendera att prata lite mer om vad han, och regeringen vill i stället för att lägga orden i munnen på oss från och Alliansen och prata om vad vi vill med den svenska skolan. Jag hoppas och tror att väljarna förstår att vi inte vill att det ska finnas dåliga skolor och bra skolor. Självklart ska alla skolor vara bra, och det är vår utgångspunkt. Vi i Alliansen och lägger också i vår budget mer pengar till både grund- och gymnasieskolan än vad ni gör i er budget. Vår budget ger då också mer utrymme för extra stöd till barn med behov och till skolor med särskilda utmaningar. Grundproblemet är faktiskt bostadssegregationen. Genom att låta elever gå i den skola som ligger dem närmast ökar vi bara segregationen i skolan. Det stämmer att vi har problem med bostadssegregation, som även den har ökat och förvärrats rejält under den borgerliga regeringsperioden. Vi ser en situation med bostadsbrist och att människor med dålig ekonomi dras till samma område, medan de som har det bättre dras till andra områden på grund av att de helt enkelt har råd. Men man kan inte dra sådana paralleller till skolan. Det finns forskare, bland annat på , som har utrett det här och kommit fram till att det fria skolvalet leder till större segregation än vad bostadssituationen gör i det här landet. Det betyder att det är något som inte stämmer, att något måste göras åt denna situation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Jag vill absolut att bostadsbristen byggs bort och vill se till att bostadssegregationen försvinner. Men vi måste ha en skolpolitik som ser till att alla elever går i en bra skola, och för det krävs likvärdighet och vänsterpolitik. Bostadsdebatt kan vi gärna ta och diskutera varför ni inte vill förenkla byggregler, bland annat. Grundproblemet när det gäller valfriheten i skolan ligger i att ni vill ta bort den och omöjliggöra för elever att gå i någon annan skola än den som ligger närmast. Vi vet att människor bor i olika områden och har olika problem, men ni sätter fast dem där. Det fria skolvalet möjliggör ju snarare för elever att välja en skola där man inte bor. Jag är väldigt stolt över att vi står för en politik som inte anser att man kan fortsätta med sjunkande skolresultat, större segregation och minskad likvärdighet. När vi ser att någonting har misslyckats ska vi förändra det. Och när vi har sett att det fria skolvalet har misslyckats, vilket vi har sett gång på gång, är det för förändring. talar om segregerade utanförskapsområden. Han vill ta bort det fria skolvalet och föräldrarnas rätt att välja skola. Bor man i ett segregerat område måste man alltså sätta sina barn i områdets skola. Man får inte ha högre ambition än så för sina barn. Man har ingen valmöjlighet utan måste sätta barnen i den skolan. Om menar att skolan i ett utanförskapsområde är sämre än övriga skolor, på vilket sätt gynnar det dem som bor i området att de tvingas välja denna skola? Jag förstår inte riktigt retoriken. Det är klart att vi vill något annat för det här landet. Vi vill ha en politik som utjämnar skillnaderna mellan människor, minskar segregationen, både vad gäller bostad och ekonomi, och bygger ett samhälle med en utbildningspolitik där alla barn har rätt till likvärdig kunskap. Det sker inte genom bara en reform; det sker genom flera olika reformer. Men detta är en del av de reformer som behövs. Låt mig åter påpeka att detta inte handlar om att helt och hållet förbjuda föräldrar att önska var deras barn ska gå i skolan. Det handlar om att först och främst ha närhetsprincipen och därefter tillgodose de önskemål som finns så gott det går. Vi vet att vissa kommuner befinner sig en situation där de inte kan tillgodose detta. Därför är det rimligt att förändra regelverket på detta område. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Det handlar alltså inte bara om att vi vill lösa segregationen. Jag förstår fortfarande inte hur man kan lösa segregationen genom att säga: Bor du i ett segregerat område måste dina barn också gå i skola där. Om utgångspunkten är att de som bor i dessa områden i allt mindre utsträckning väljer ett annat alternativ, hur ska då de särskilda önskemålen göra någon skillnad? Det är de facto samma föräldrar som bor i detta område, och de skulle aldrig komma med dessa särskilda önskemål utifrån den retorik du har, . Vi ser att segregationen har ökat i och med det fria skolvalet. Vi ser att elever som hör till en högre socioekonomisk grupp i samhället dras till samma skolor medan elever som inte har det lika bra dras till övriga skolor. Det betyder att vi har ett system som missgynnar vissa och gynnar andra. Detta system måste förändras. Det finns en gul stenbyggnad i en liten by som heter strax utanför den stad där jag bor. Längst upp på ena gaveln står det 1881, som var det år då skolan byggdes. Tänker man på hur såg ut slås man av vilken enorm insats det måste ha varit för människorna i byn och vilken kraft som måste ha legat bakom beslutet att samla ihop alla resurser och bygga en skola mitt i byn vid kyrkan. Förmodligen motiverades det med att det var viktigt att ha en skola i byn, både för samhället och för den enskilda individen - framför allt för pojkarna eftersom det var mest pojkar som gick i skolan . Denna inställning behöver vi ha tillbaka. Vi behöver inställningen att utbildning och skola är viktigt för hela samhället och för den enskilda individen. Det måste genomsyra både samhällets inställning och föräldrarnas inställning. I en DN-debattartikel slås det fast att utbildningen i skolan och elevernas skolgång måste vara viktigare än Thailandssemestern. Det måste också genomsyra elevernas inställning. Även om två syskon växer upp i samma familj och har samma förutsättningar kan den ena lyckas bättre än den andra på grund av motivation. Att från samhällets sida värdera utbildning och skola högt är något av det viktigaste vi kan göra. Därför är den upprustning Alliansen har gjort otroligt viktig. Det har varit av negativ utveckling då kunskapsresultaten har sjunkit och läraryrkets status har sjunkit. Den situationen har vi nu börjat vända. Det är viktigt att det får fortsätta och inte vänds mot sin motsats. Det finns anledning att känna oro, inte minst när jag i denna debatt hör företrädare för regeringspartierna skarpt ifrågasätta den allianspolitik som har förts . Vad innebär det? Vi minns vad Socialdemokraterna gjorde på skolområdet när de styrde. Kommunaliseringen sänkte skolans och lärarnas status. Reformer sänkte medvetet läraryrkets status. Lärarna skulle vara kompisar, inte lärare. De avvecklade kunskapsuppföljningar och betyg. Målen gjordes otydliga, och makten flyttades från experter till politiker. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Vi minns motioner i kammaren . De ville göra nationella prov, betygssystem och läroplaner frivilliga. De ville att eleverna skulle ha majoritet i skolstyrelserna och bestämma hur det skulle se ut i skolan. Retoriken från S och MP har förändrats , vilket jag verkligen välkomnar. Jag hoppas dock att mer än retoriken har förändrats så att det inte är bara en fernissa som gör att man snart återgår till det gamla. Men man samarbetar också med om skolpolitiken, och vi hörde säga hur viktigt det är för dem att stoppa föräldrars engagemang och att det är viktigare att jaga valfrihet än att jaga kunskap. Det finns alltså anledning för oppositionen att vara en aktiv och granskande opposition. Med det parlamentariska läge vi har blir det som händer i kammaren och i utbildningsutskottet framöver viktigt. Mycket av det regeringen lägger fram kan påverkas i utskottet och kammaren för att styra utbildningspolitiken mot en fortsatt kunskapslinje och bort från de tendenser att avvika från kunskapslinjen vi redan ser. Vi ser några varningstecken i budgetpropositionen. Man vill göra nationella prov frivilliga. Man vill inte ha en tioårig skola. Man ställer den ideologiska jakten på vinst i välfärden mot kunskap och kvalitet. ska vara i topp i PISA-undersökningarna. Ska vi lyckas med det måste vi fortsätta den kunskapslinje som har trätt in på med Alliansen. Vi måste också se till att hela samhället sluter upp bakom kunskap och skola. Jag tackar för ett inlägg där jag kan instämma i mycket. Inte minst gäller det vikten av en genomtänkt samhällelig bildningssyn där vi uppvärderar bildningen på samma sätt som gjordes när många av de palatsliknande skolorna byggdes runt om i byarna , som och jag är från, och i stadsdelarna här i . Denna bildningssyn måste vi tillbaka till. uppehöll sig också vid att retoriken i skolpolitiken och skoldebatten har förändrats, att vi är flera partier som har gjort resor och dragit nya slutsatser i olika frågor. Låt mig därför ställa en fråga till . var det val, och gick då från regering till opposition. En av de största frågorna i valet var skolfrågan, och talade mycket om skolan i de olika debatterna. Finns det någon punkt i skolpolitiken där ni kommer att ändra er? Vi är stolta över den skolpolitik som vi förde tillsammans med de andra allianspartierna . Den var helt nödvändig för . Vi vände en utveckling inom politiken som gick bort från kunskapslinjen och nedvärderade lärarna, läraryrket och skolan. Vi är stolta över att vi har varit med och vänt detta. En sak som vi ångrar och som var bekymmersam är att det ibland tog lite att få igenom reformerna. Vi insåg att förändring i skolan kräver lång förberedelsetid. Man måste ge skolan och lärarna chansen att ställa in sig på nya betygssystem, till exempel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Vi funderar såklart också på vilken skolpolitik som behövs för framöver. Vi håller på med ett analysarbete, och jag skulle bli mycket förvånad om vårt analysarbete och utvecklingsarbete landar i något annat än att det behövs mer kunskap och uppföljning i skolan och mer tidig och tydlig uppföljning av kunskapsresultaten. Gör vi inte detta lämnar vi många barn i sticket. Jag hör att är stolt över det Alliansen har uträttat. Också jag tycker att mycket av det Alliansen gjorde är bra, och vi bygger vidare på en del av det. Det finns dock annat där vill göra annorlunda. Så fungerar det i politiken. Problemet är att det var en bild som väljarna inte verkade dela helt och fullt. Skolfrågan är högst prioriterade fråga på samma sätt som skol- och miljöfrågorna är högst prioriterade frågor. Men valresultatet tror jag inte är helt nöjda med. Därför undrar jag: Finns det ingenting i den förda skolpolitiken där ni tror att man borde göra på ett annat sätt? Enligt opinionsundersökningarna tycker att har bästa skolpolitik. Det är ingen hemlighet för utbildningsministern att det var färre än som röstade på . Vår analys är knappast att det var vår skolpolitik som gjorde att inte fick mer än fem och halv procent i valet. Vi tror att inriktningen hos ett politiskt parti snarare måste vara analysen av vad samhället behöver och vilka samhällsproblem står inför. Vårt svar är: Vi behöver en skolpolitik som innebär mer kunskap för varje elev i svensk skola. Jag måste ta tillfället i akt att ha ett första replikskifte med vice ordföranden i utbildningsutskottet. Det är ingen nyhet för att de tre senaste läroplanerna har lagts fram av borgerliga regeringar - bara som en liten fond till hur man beskriver historien. med och i regeringen har inneburit dels framsteg, dels dialog och en del konfrontation. Så är det i politiken, men det vore en smula ödmjukt att också se vissa brister. Jag ser gärna en dialog, men då kan man inte ha en så ensidigt svartvit retorik som jag upplever att hade i sitt anförande. Det är lite olyckligt. Jag vill haka på det som utbildningsministern var inne på. Vi är överens om mycket, men inte om allt. Frågan är: Vilka öppningar ser i utbildningsutskottet för att flytta fram positionerna i utbildningspolitiken? Ett exempel är att vi nu är tydligt överens om att lärarlönerna behöver höjas. Jag tycker att det är bra att Socialdemokraterna nu ser att det är en extremt viktig reform, för om vi inte gör det kommer vi aldrig att lyckas höja kunskapsresultaten i svensk skola. Vi måste göra läraryrket mer attraktivt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning När det gäller frågan om konfrontation och samarbete är min enkla erfarenhet från svensk politik att båda behövs. De som säger att Alliansen, och oppositionen ska lägga ned vapnen och ge frikort till regeringen tror jag har helt fel. Om vi i hade gett frikort hade svensk skola sett helt annorlunda ut än vad den gör . Det var tack vare att och några andra i en skolpolitisk grupp började ifrågasätta den utveckling mot att nedvärdera läraryrket och ta bort alla betyg och kunskapsutvärderingar i svensk skola som var på väg som vi har den utveckling vi nu har och som har gjort att Socialdemokraterna har börjat tänka nytt i skolpolitiken. En del av det jag har lite problem med när jag lyssnar på är att allt positivt som sker i grund och botten sker tack vare , och alliansregeringen. Om vi ska närma oss varandra tror jag att vi får ha lite mer ödmjukhet. Det finns en hel del insikter som har tillkommit hos andra på annan väg. Vi har en ganska lång bildningstradition i arbetarrörelsen och socialdemokratin. Vi skulle kunna vara historiska, men vi har inte tid med det . Jag kan tipsa om att vi gjorde en ganska lång resa i socialdemokratin efter valförlusten 2006. Jag tror att det vore lämpligt för fler partier att ta till sig det. Jag har alltid hyllat den bildningssyn som fanns i den gamla arbetarrörelsen. Jag uppfattar att man övergav den . Den delen av socialdemokratin förlorade ganska mycket inflytande i partiet, och det beklagade jag. Det var ofta liberaler och socialdemokrater som lyfte fram vikten av bildning och social rörlighet och som såg att skolan var extremt viktig. betonade vi därför tillsammans vikten av kunskapsskolor. I den traditionen har vi ibland fallerat, men och framåt har vi åter lyft den lansen. Det hoppas jag att vi kan göra tillsammans från och med . En skola i toppklass är en förutsättning för att ska stå sig väl . Även om den tidigare alliansregeringen genomfört många nödvändiga och lyckade reformer har vi stora utmaningar framför oss. Elevernas resultat sjunker på flera områden som mäts. För att vända utvecklingen måste vi fullfölja arbetet för en skola som bygger på arbetsro och kunskap. Vi behöver återupprätta en utbildningstradition i som bygger på tillit och förtroende mellan elever, lärare och föräldrar och där lärare får vara just lärare och där skolan förmedlar kunskap. Det handlar om att sätta gränser för vad politiker ska lägga sig i, och det handlar om att professionen får frihet och självständighet från alltför mycket tyckande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning fick vi på utskottet ta del av en första snabb analys från en delegation från som var i för att undersöka varför våra skolresultat sjunker drastiskt. En första analys från deras sida handlade om ansvarsfrågan. Alla pekade på att någon annan hade ansvar, både uppåt, nedåt och åt sidan. Detta kallas ibland för nånannanismen. För mig som kristdemokrat handlar detta om att vi måste få en mycket djupare debatt och diskussion om var ansvaret ligger i olika frågor vad gäller skolan. Vad har staten ansvar för? Vilket ansvar ska ligga på kommunerna? Vad har rektor ansvar för? Och, inte minst, vad har eleven och föräldrarna ansvar för? Att elever kommer , inte har material med sig, tar ledigt på konstiga tider eller inte läst läxorna är inte skolans ansvar utan elevernas och föräldrarnas ansvar. Det handlar om att ändra attityden till utbildning och vilken prioritet det har både i samhället i stort och i familjerna. Skickliga lärare är den enskilt viktigaste faktorn för elevernas resultat. Skickliga lärare ska därför ha en god löneutveckling under yrkeskarriären. De så kallade karriärtjänsterna är en del i detta - att ge erfarna och skickliga lärare en möjlighet att göra karriär. Det är en mycket viktig reform, men den har tyvärr inte slagit väl ut på alla håll i landet. Det visar sig att skolhuvudmännen har infört mycket olika system när det gäller kriterier för tillsättning. Det framgår heller inte om extra arbetsuppgifter ska ingå eller hur varaktigheten ska se ut gällande uppdraget som förstelärare. Det är därför viktigt att redan nu utvärdera reformen och att plocka tillbaka den för korrigering. Staten bör ta ansvar för att utforma kriterierna och säkerställa hur processen och tillsättningen ska gå till samt vilka arbetsuppgifter som är förenade med att vara förstelärare. Om detta har jag motionerat . Vi kristdemokrater vill fortsätta arbetet med att prioritera bland lärares uppgifter och ansvar för att frigöra mer tid för lärarledd ämnesundervisning. Vi har redan justerat kraven kring IUP och åtgärdsprogram, men mer behöver göras. En av dessa åtgärder är att titta över tidsåtgången för de nationella proven. Det har många redan varit inne på. Här har vi delvis oss själva att skylla då vi infört fler och mer krävande nationella prov. Den tid som går åt för att genomföra och rätta proven tar bort en stor del av undervisningstiden i årskurs 9. Jag vädjar till utbildningsministern om samarbete i denna fråga. Extern rättning och digitalisering skulle kunna vara en väg för delar av de nationella proven. Vi måste ge lärarna förutsättningar att vara just lärare och inte administratörer.