· H2C120141112al3 · 2014-11-12 13:38:08 — Att bli riksdagsledamot är bland de finaste uppdragen man kan få. Det finns bara ett uppdrag som jag har fått i mitt liv och som är finare, nämligen att jag blev förälder till min lilla dotter . Det slår riksdagsuppdraget i värde. Även om min dotter är liten tänker jag väldigt mycket på skolan och den dagen hon kommer att börja skolan. Hur kommer hennes skolgång att bli? Vilka lärare kommer hon att möta? Förutom hennes familj kommer lärarna att vara de viktigaste vuxna personerna i hennes liv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Många kloka inlägg har redan gjorts i debatten. Men det kan inte nog understrykas hur viktigt ett attraktivt läraryrke är för och för den svenska skolan. Forskningen slår gång på gång fast att den enskilt viktigaste faktorn för elevernas resultat och kunskapsutveckling är lärarna. I ett pressmeddelande från möttes vi av rubriken: Många obehöriga lärare i skolan. I en rapport som myndigheten har tagit fram redovisas att varannan lärare i gymnasieskolan och var tredje lärare i saknar behörighet i de ämnen som de undervisar i. Det är allvarligt att väldigt många lärare saknar ämnesbehörighet. Vi vet att det påverkar elevernas måluppfyllelse, och därför är behörighetsläget i mycket bekymmersamt. I framgår även ett annat problem, och det är att fyra av tio legitimerade lärare inte längre arbetar inom , gymnasieskolan eller förskoleklassen. Skolan står och faller med dessa erfarna, kunniga, nyfikna och utvecklande lärare. En framgångsrik skola kräver ett attraktivt läraryrke. Hur gör vi då för att läraryrket ska bli mer attraktivt? Under valrörelsen mötte jag många lärare som sade: , min tid räcker inte till. Jag känner mig inte tillräcklig som lärare. Det är klart att läraryrket inte känns så attraktivt när dessa kommentarer görs. Men för att råda bot på detta och få fler lärare att känna att de räcker till finns det ett antal saker som är centrala. Det är lärartäthet, karriärmöjligheter, tid för undervisning, minskad administration, möjligheter till kompetensutveckling inom läraryrket, fler speciallärare och så vidare. Det är glädjande att många av dessa saker lyfts fram i och med den socialdemokratiskt ledda regeringen. Men för att öka läraryrkets attraktivitet krävs också ett sammanhållet och långsiktigt arbete. Därför är jag mycket glad för initiativen med en nationell samling för läraryrket samt tillsättande av en skolkommission som regeringen lyfter fram. Det gör mig glad och hoppfull att vi nu med en bred överenskommelse tar krafttag för att förbättra skolan. Tillsammans kan vi göra den svenska skolan världsledande och modern. Tillsammans kan vi också se till att läraryrket åter blir ett drömyrke i . Jag hoppas och känner att den dagen som min dotter börjar i skolan kommer jag att vara mycket stolt. Det är tredje gången gillt för mig när jag har försökt begära replik. Det har varit lite svårigheter för mig som ny ledamot med tekniken. Jag delar din uppfattning, , om att läraryrket ska vara attraktivt för att vi ska få bra lärare. Men då kommer tanken att det också är attraktivt att ha flera arbetsgivare. Såvitt jag kan se försvårar regeringen och stödpartiet Vänstern i den framlagda budgeten faktiskt etableringen av nya friskolor runt om i kommunerna med denna vetorätt. Enligt en undersökning som jag har läst är det faktiskt så att två av tre socialdemokratiska kommunalråd säger nej när man vill etablera en ny friskola i någon kommun. Det tycker jag är tråkigt. Det blir fattigt för skolan att inte ha fler arbetsgivare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Jag tackar för hans replik. Valfriheten är viktig. Vi slår också fast att det är viktigt att kunna välja. Något som också är viktigt är att kommunerna som huvudmän känner att de kan ta ansvar för de elever som finns i kommunerna. Jag har själv suttit som skolpolitiker i kommun, och jag vet vad det innebär att ta ett ansvar för skolan. etablerades där en gymnasieskola med mycket eftertraktade program som också var viktiga för . Det var en skola som drevs av ett privat företag. innan skolan skulle börja på höstterminen - undervisningen hade då pågått - meddelade man att skolan skulle läggas ned, och kommunen fick ta ansvaret för dessa elever. Det är inte heller hållbart i valfriheten. Det måste finnas rim och reson. Därför är det viktigt att kommunerna också får någonting att säga till om. var frågan om de skulle etableras, inte om de skulle läggas ned. Det händer faktiskt i landet att även kommunala skolor läggs ned, och då brukar det inte ordas så mycket om det. har också friskolor etablerats, av eldsjälar exempelvis, och tagit över efter den kommunala. Det låter nästan som om den skola som lades ned - vilket är beklagligt - ska vara avgörande för hela friskolereformen. Men det är faktiskt av elever som går i en friskola. låter det som att det skulle vara mer än hälften. När det gäller etableringsrätten är det väldigt viktigt att kommunerna får något att säga till om där. Kommunerna är de som har bäst koll på läget. De har koll på elevunderlaget, och de har koll på vad eleverna efterfrågar. Det är för mig väldigt naturligt att kommunen får ta det ansvaret och faktiskt ha ett veto i frågan. På den politiska agendan finns de riktigt tunga frågorna, som skolan, sjukvården och jobben. Men jag hoppas att också en annan verksamhet, som kanske inte märks lika mycket men som skapar viktiga förutsättningar för människors välbefinnande och demokratiska utveckling, ska få möjlighet att både finnas kvar och växa. Jag talar om föreningsidrotten. All utbildning sker inte i skolan. Det finns ett stort antal människor som engagerar sig i varje förening och i varje lag. Bakom varje idrottande barn och ungdom finns det ledare, tränare, föräldrar, styrelser och arbetsgrupper. Det är människor som lägger sin lediga tid på att skapa bra förutsättningar för att lag och klubbar ska fungera. Barn och ungdomar som engagerar sig får själva hjälpa till att samla in pengar till klubben eller laget, och de får social träning genom att samarbeta med andra. De får också lära sig hur en förening fungerar - demokratins grundpelare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning För egen del har jag insyn i ett antal idrottsföreningar, både som förälder och som ordförande i och Östgötaidrotten. Jag vet vilket arbete som läggs ned av ett stort antal personer. Tyvärr ser jag inte att föreningslivet får det stöd det behöver från det offentliga samhället. Föreningslivet måste vara en egen sorts organisation för att klubbarna ska få sin verksamhet att fungera. Om föreningarna ska börja momsredovisa hur många korvar och klubbtröjor som har sålts blir det svårt för dem att fungera, inte minst med tanke på hur svårt det är att få folk att ställa upp i styrelserna. När man planerar bostadsområden måste man också ta hänsyn till föreningarnas verksamhet, så att de kan fortsätta att bedriva den i anläggningar de har möjlighet att betala för. Min förhoppning är att detta kommer att leda till att idrotten får en större plats i och att vi kan ge möjlighet till fler att utöva idrott tillsammans med andra. Till en del handlar det om att hitta en bra balans mellan elitsatsning och breddidrotten. Här har idrottsrörelsen en viktig uppgift att göra, liksom när det gäller att skapa förutsättningar som ger tjejer och killar samma möjligheter att utöva idrott på lika villkor. Idrotten har kommit en bit på väg men har långt kvar tills det målet är nått. En annan balansgång idrotten får hantera är att få ideella och kommersiella krafter att samverka på ett bra sätt. En viktig aspekt för en väl fungerande idrottsverksamhet är att alla ska kunna vara med på ett eller annat sätt, oavsett vilka förutsättningar varje person har. Därför måste idrottsföreningarna hitta nya vägar för att vara lika attraktiva som kommersiella aktörer. Här behöver samhället fortsätta diskutera hur vi kan stärka det ideella engagemanget och ledarskapet. Man ska inte heller glömma hur viktigt idrottens bidrag är för att vi ska få ett samhälle med personer som mår bra och är så friska som möjligt, där det finns möjligheter för tjejer och killar att växa och där alla får plats. Därför är en fungerande idrottsverksamhet bra för samhället i stort. Jag vill särskilt nämna , som är ett integrationsprojekt i stadsdelen i . Där skapar Östgötaidrotten tillsammans med kommun, allmännytta, stadens idrottsföreningar och de boende i området mötesplatser för människor från många olika kulturer och med olika förutsättningar. Föreningslivet är bra ur många aspekter. Det ger våra ungdomar och våra barn möjlighet att utöva en idrott de älskar, som de träffar kompisar med olika förutsättningar. Det är bra för folkhälsan, ger kunskaper om hur demokrati utövas i praktiken och skänker sammanhållning, glädje och laganda. Låt oss se till att föreningslivet får möjlighet att finnas kvar, både och ! Det har fallit på min lott att avsluta den del av debatten som har temat utbildning. Det har handlat om förskolan, kanske mest om - det är ganska naturligt - och om gymnasieskolan. Jag tänkte därför i mitt lilla inlägg fokusera på den högre utbildningens och forskningens viktiga roll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattUtbildning Det råder stor konsensus bland alla partier om att vi behöver grundutbildning, forskning och innovation av världsklass. Vi är också väldigt överens om att vi behöver en ökad internationalisering för att nå detta mål. På hemmaplan är det nu hög tid att vi stärker grundutbildningen. Forskningen fick mycket resurser , och det välkomnar jag och tycker är bra. Vi behöver dock satsa mer på grundutbildningen, och där tycker jag att ni som alliansregering skulle ha gjort mer. Därför är jag glad över att vi nu har en samarbetsregering som sätter i gång med att bygga ut högskolan genom anslag som räcker till 5 000 platser . Det växer sedan till över 14 000 platser , vilket verkligen behövs för att möta ett ökat söktryck och en hög arbetslöshet samt för att stärka såväl samhället som individens möjlighet att utbilda sig. Jag kan konstatera att man i de borgerliga partiernas gemensamma kommittémotion skriver att man vill utöka antalet studenter med ca 10 000 senast . Det välkomnar jag, såvida ni inte tar bort de där 10 000 platserna på något annat ställe i budgeten. Om det nu ska tolkas så att ni ökar med 10 000 visar det dock att ni tycker att vi har haft en bra politik när vi har krävt mer satsningar på grundutbildningen. Det räcker inte bara med fler platser, utan vi behöver också ha en ökad kvalitet i vår grundutbildning. Därför finns det i budgeten medel avsatta till utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap samt till lärar- och förskollärarutbildningarna. Det ska stärkas med 125 miljoner 2015, vilket växer till 250 miljoner . I den presenterade regeringsförklaringen angav statsministern några viktiga forskningspolitiska prioriteringar, och jag skulle vilja nämna dem igen. Repetition är nämligen kunskapens moder. Unga forskares villkor ska förbättras. Andelen kvinnliga professorer ska öka, och forskningsanslagen ska fördelas jämnt. Basanslagen för forskning ska prioriteras upp. En ny forskningsproposition ska ha ett tioårigt perspektiv. Jag skulle kunna lägga ut texten om de här olika sakerna, men det har jag inte tid till - jag får inte tala så . Låt mig avsluta med att säga att vi måste vidga horisonten vad gäller forskningspolitik och inte längre tänka i fyraårsintervaller utan i tioårssteg framåt. Det är nämligen det svensk forskning, innovation och högre utbildning tjänar på. Alla berörda aktörer applåderar detta. Det utmanar oss politiker att sätta oss ned tillsammans, se varandra i ögonen och fundera på hur vi gör detta på ett klokt sätt.