kam-fs · H1C120140605fs · 2014-06-05 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Jag vill börja med att gratulera Alliansen till gårdagens festliga och färgstarka konvent.För landets tågresenärer blir nationaldagsfirandet dock inte lika festligt. En nedriven kontaktledning totalstoppar all trafik mellan och . är resenärerna på norra stambanan också drabbade av en nedriven kontaktledning.I underlag till regeringens infrastrukturbeslut har missat hälften av landets alla kontaktledningar. Det gör att saknas i regeringens underhållsplan för järnvägen.Jag vill därför fråga vilka åtgärder han tänker vidta för att täppa till detta enorma budgethål i regeringens underhållsplan för järnvägen. Jag vill börja med att tacka för att han vill diskutera infrastrukturpolitik. Den är ju väldigt central för och för det val vi har framför oss.Vi har ökat anslagen till infrastrukturen med ungefär 100 miljarder och fördubblat drifts- och underhållsanslagen för järnvägen, så det finns goda förutsättningar att hantera de olika svårigheter som kan uppkomma. Sedan får naturligtvis myndigheten svara för sina olika beräkningar.Den allra mest centrala infrastrukturfrågan är naturligtvis vad som ska hända om vi får en regering baserad på Socialdemokraterna, . I kommer vi att få ett stopp på huvuddelen av de infrastrukturinvesteringar som ligger i plan när man drar undan benen för Förbifarten. Då faller tunnelbaneutbyggnaden, och då stoppas byggandet av 78 000 lägenheter.Den relevanta frågeställningen inför valet är: Vad händer om man drar undan benen för svensk infrastruktur med en rödgrön röra? Jag tror att ingen av de resenärer som inte får fira nationaldagen för att tågen står still i nöjer sig med svaret. De undrar: Var är pengarna?Anders är nöjd med de pengar han har satsat på järnvägen, som det bygger på ett faktafel. Det är som saknas. kontaktledningar är inte medräknade. Och står och talar om Feministiskt Initiativ i Stockholm.Vad ska han göra för att täppa till hålet i den egna budgeten? Det vill resenärer ha svar på. Det besvärliga för är att alla vet att skälet till att vi har fått fördubbla anslagen för drift och underhåll inom järnvägen är att vi hade eftersatt drift och underhåll då Socialdemokraterna underinvesterade i svensk infrastruktur. Det är därför det är så relevant , när vi har kvar till valet, att diskutera alternativen.Socialdemokraterna tänker sig att regera ihop med , och Feministiskt Initiativ. Det är partier som säger nej till vägar och som säger nej till att vi ska klara av en förbifart i och därmed sparkar undan benen för hela det infrastrukturpaket som har lagts på plats för . kunde åtminstone försöka beskriva hur detta tvärstopp för infrastruktur inte skulle vara relevant för väljarna. varnade för att minst 3,4 miljoner svenskar kan få sitt dricksvatten från dricksvattentäkter som är eller misstänks vara förorenade av PFAS, en grupp hormonstörande kemikalier som misstänks kunna skada bland annat levern, sköldkörteln och immunförsvaret.I en av de drabbade orterna, , har man uppmätt förhöjda halter av det här giftet i barnens blod. Gifterna misstänks ha läckt från ett numera förbjudet ämne som använts i brandskum vid brandövningar, och då det är extremt svårnedbrytbart kommer vi att få leva med konsekvenserna länge.Det här har fått en rad ledande kemikalieforskare att tala om en av allvarligaste kemikalieolyckor. gick forskarna ut och krävde en . Vad hände egentligen, hur kunde det hända, hur ska vi hantera konsekvenserna, och hur ska vi undvika att något liknande händer igen?Är miljöministern beredd att tillsätta en sådan ? Herr talman, ärade ledamöter och ärade åhörare! Det här är en oerhört allvarlig fråga. De här kemikalierna är farliga och stannar kvar länge i kroppen. I det här fallet handlar det om redan förbjudna ämnen. Icke desto mindre har man hittat det i grundvatten efter förbudet eller till och med på ett antal orter i vårt land.Jag delar helt forskarnas oro. När brevet inkom till hade vi dock redan satt i gång arbetet med exakt samma frågor. Det innebär att Kemikalieinspektionen och har jobbat med de här frågorna egentligen ända sedan detta upptäcktes. Det är som har haft ansvar för att se till att analyser görs.I arbetet deltar berörda myndigheter, forskare, länsstyrelser, kommuner och vattenproducenter. De har redan haft både ett förplaneringsmöte och ett stort möte, så arbetet är i gångsatt. Jag vet också att berörda myndigheter och aktörer har ett pågående arbete. Det vet rimligen de här forskarna också, men de har ändå gjort bedömningen att det är en så allvarlig kemikalieolycka som har drabbat att vi faktiskt behöver göra något mer, att vi behöver en haverikommission.Det allra viktigaste för framtiden är såklart att vi inte ska ha sådana här kemikalier i användning över huvud taget, men fortfarande finns det många miljögifter där ute som läcker och som vi måste kunna ta hand om. Det handlar om sanering, det handlar om skydd för dricksvattentäkter, och det handlar om att se till att sådant här inte händer igen.Det finns även andra frågor som aktualiserar om vi verkligen har ett tillräckligt skydd för vårt dricksvatten i . Jag tänker inte minst på domen tidigare om Ojnareskogen, där det funnits allvarliga tveksamheter kring påverkan av dricksvattnet.Vi behöver verkligen titta lite bredare på hur vi kan lära av den här olyckan och se till att en sådan inte händer igen. Därför tror jag fortfarande att det vore bra om vi kunde ha en . Kan vi förvänta oss en sådan? Det här är en mycket allvarlig händelse, och det är dessutom oerhört svårt att sanera. Jag delar därför helt oro för hela situationen.Nu är expertmyndigheterna i gång. Berörda forskare, kommuner och vattenproducenter deltar i arbetet. Jag har för avsikt att kalla till mig gruppen så fort de gjort en kartläggning och har, hoppas jag, en del svar på de frågor som också jag ställer.Samtidigt är det här ett problem som inte bara är svenskt. De här ämnena har använts i hela Europa.Jag har anmält och också informerat om att jag kommer att informera mina miljöministerkolleger i om att jag kommer att kräva att kommissionen startar ett arbete med en europeisk handlingsplan för de perfluorerade ämnena, just mot bakgrund av deras farlighet och att de förmodligen finns i grundvatten på flera ställen i där användningen av den här sortens brandskum har varit mycket utbrett.Vi arbetar alltså med frågan och lyfter den också till europeisk nivå. Min fråga är till finansminister har haft kongress och fattat beslut om att man vill införa 35-timmars arbetsvecka.Min fråga är hur finansministern ser på ett genomförande av en sådan generell arbetstidsförkortning och hur den skulle kunna påverka pensionsnivåerna. Skulle det kunna innebära att mindre pengar kommer in i pensionssystemet? Det finns relativt väl belagt vad arbetstidsförkortningar har för effekter. gav tidigare , om jag minns det rätt, ett uppdrag att titta på frågan. Den visar, precis som man kan vänta sig, att det har dramatiska effekter på svensk ekonomi.Det leder till i storleksordningen lägre bnp och följaktligen också en rätt kraftig reduktion av sysselsättningen. Det har vi också kunnat se när det har gjorts ett realtidsexperiment i där man har tappat kraftigt i konkurrenskraft och sedan haft en mycket svag sysselsättningsutveckling.Det är klart att skatteintäkterna faller, och det betyder att också pensionsintäkterna faller. När tillväxten blir lägre och vi har den indexering vi har sänks pensionerna för alla i det system vi har. Det betyder att den generella indexeringen för samtliga pensionärer blir lägre. Kan jag alltså ta med mig att detta till pensionärerna? Pensionsgruppen frågar ju mycket om de ekonomiska frågorna. Är en generell siffra som även kan gälla pensionerna? Det svenska pensionssystemet är indexerat till inkomster minus . Tänker man sig att får genomslag för sin idé om nolltillväxt betyder det att pensionerna behöver sänkas med i storleksordningen . Det kanske inte låter så mycket, men det är en 15-procentig sänkning som då skulle bli nödvändig.Om man ovanpå det skulle lägga en arbetstidsförkortning talar vi om en relativt kraftig sänkning av pensionerna. Jag har en fråga till besökte en grisbonde i . Han förklarade läget för svensk grisnäring på ett pedagogiskt sätt. Han visade med händerna att europeisk lägstanivå för grisnäringen ligger i mitten. Men han måste ligga i toppen när det gäller djurvälfärd, vilket givetvis kostar pengar. konkurrerar han med bönder som inte ens uppnår EU:s lägstanivå utan ligger i botten. Hur ska det gå till? Hur ska man få framtidstro, och hur ska man få ungdomar att vilja ge sig in i denna bransch när det ser ut på detta sätt?Vi har sett att enskilda butiker har börjat bojkotta till exempel danskt griskött. Är det inte rimligt att ser över om importen av det olagliga köttet som inte ens uppnår EU:s lägstanivå kan stoppas? Grisbranschen i befinner sig i ett allvarligt läge. Det finns flera orsaker till det. Ett av skälen till att läget är allvarligt är att har stoppat den import som man har haft i ganska stor omfattning.Därtill är det som frågeställaren säger att vi har vissa krav i vårt land som inte finns i andra delar av . Min ambition är att den europeiska djurskyddsnivån ska höjas generellt.Självklart ska alla leva upp till den nivå som redan är beslutad i Europeiska unionen. För att så ska göras har jag haft speciella kontakter med både och min danska kollega, kring vilken det kanske har varit allra störst debatt. Jag tackar för ministern för svaret. Min frågeställning är hur rimligt det är att vi importerar kött till som inte ens uppnår EU:s lägstanivå, vilken är betydligt lägre än svensk lägstanivå på djurskydd.Hur rimligt är det att bondens barn får detta kött och inte pappas kött i skolan? De får kanske kött importerat från eller , eller var det nu kommer från, där man använder metoder för framställning som inte ens är lagliga på europeisk nivå.Det är inte rimligt. Man borde åka ned till , sätta ned foten och säga: Det här är inte okej. Vi kan inte importera detta kött, för vi slår ut våra egna grisbönder som håller en mycket hög nivå i en internationell jämförelse. Jag upprepar att om det finns en gemensam europeisk lagstiftning, vilket det finns på grisområdet, ska alla självklart leva upp till den lägstanivå som finns. Den som inte gör det ska givetvis åläggas att leva upp till nivån och därtill påföras sanktioner som är så kännbara att det verkligen biter när kommissionen säger ifrån, vilken är den som ska säga ifrån i detta sammanhang.Vad gäller eventuella importrestriktioner eller liknande har vi en gemensam harmonisering vad gäller standarder på livsmedelshygien inom . Så länge en produkt lever upp till denna standard går det inom Europeiska unionen inte att förvägra denna produkt tillträde. Jag har en fråga till miljöministern.Mark- och miljödomstolen har gett klartecken till en storskalig kalkbrytning i Bunge på norra . Om kalkbrytningen blir av kommer ett hål att kunna grävas på ett område som är . Det är två gånger så stort som innanför murarna. Här ligger Ojnareskogen där det finns arter som är mycket speciella för detta område, och skogen omringas av ett Natura 2000-område. Området är också största dricksvattentäkt.Jag vill veta vilka åtgärder miljöministern är beredd att ta för att världsunika naturområden inte ska bli utsatta för exploatering. Är ministern beredd att ta några sådana åtgärder över huvud taget? har varit med ett tag, så jag vet att han kan ställa frågor till mig om detta. Jag kan dock inte svara eftersom det är ett pågående rättsärende som enligt uppgift är överklagat.Området runt omkring är Natura 2000-område. När det utpekades till det av den socialdemokratiska regeringen med stöd av valde man att inte plocka in detta område. Det kan naturligtvis diskuteras fram och tillbaka, men det är den situation som är . Domstolen prövar nu och försöker genom hitta en balans mellan de olika avvägningar som ska göras i den sammanhållna miljöprövningen. Jag kan konstatera att man i överklagandetexten har satt 27 olika miljövillkor, men utöver det kan jag inte uttala mig. Det vore ministerstyre, och det ska vi inte ha. Min fråga löd om ministern var beredd att vidta åtgärder för att världsunika naturområden inte ska bli utsatta för exploatering. Jag gick alltså inte in på det konkreta fallet utan det fick illustrera vilket svagt stöd miljön har i svensk rättspraxis.Detta kan ha något att göra med regeringens eget agerande. hade vi nämligen något som kallades stoppregeln. Det innebar att man inte fick anlägga täkter i områden med höga skyddsvärden där det fanns till exempel rödlistade arter.En framkomlig väg skulle kunna vara att vi tog tillbaka stoppregeln. var det enda parti som röstade emot borttagandet av stoppregeln. En annan framkomlig väg skulle kunna vara att utvidga områden som är Natura 2000 eller anlägger fler nationalparker.Jag vill höra om miljöministern har några konkreta förslag. försöker åter att få mig att uttala mig om den pågående rättsliga prövningen av Nordkalks tillstånd vid Ojnare myr och Bunge. Men hur man än ställer frågan kan jag inte göra det eftersom en minister i en demokrati inte kan gå in i en pågående rättsprövning och genom uttalanden försöka styra utfallet. Det strider mot alla demokratiska grundprinciper.Jag kan dock säga att när Natura 2000-området utpekades av den socialdemokratiska regeringen fanns inte detta område med. Vidare fanns det en enighet i om att stopplagen inte fungerade utan slog fel. var dock emot borttagande, så här har en poäng. Alla övriga partier i röstade dock för förslaget eftersom de bedömde att reglerna i var mer konkreta och bättre.I övrigt får vi alla avvakta den slutliga prövningen i denna omgång. Jag riktar min fråga till statsrådet har fått fram statistik som visar att antalet kvinnor med låga pensioner är betydande. Man räknar med att drygt 140 000 kvinnor har en inkomst som ligger under EU:s fattigdomsgräns, det vill säga före skatt, bostadstillägget inkluderat. Det är kvinnor som har jobbat deltid i tuffa låglöneyrken.Vad har regeringen för planer? Hur kan man förbättra de kvinnornas ekonomiska situation? Ledamöter och åhörare! Tack för frågan, !Du pekar på en av de allra största oförrätterna vi har kvar. Det handlar om kvinnor som har jobbat i vård och omsorg och som har tagit huvudansvaret hemma. De har jobbat för låga löner där de har arbetat och slitigt och tagit huvudansvaret på hemmaplan.Vi har ett väldigt stabilt pensionssystem i som vi har kommit överens om i stor enighet. När vi enades den senaste gången byggde vi systemet för ett rättvist samhälle. De här kvinnorna har inte levt i ett rättvist samhälle, och det märks också i deras pensionskuvert i dag.Regeringen har höjt bostadstillägget. Vi har sänkt skatten. Vi behöver naturligtvis också titta framöver på vad vi mer kan göra för att de här kvinnorna ska ha rimliga levnadsvillkor. Vi är stolta över att vi har ett finansiellt stabilt pensionssystem, men med broms och så vidare är det inte alldeles stabilt för de enskilda människorna. Här måste man överväga insatser i både det korta och det långa perspektivet. Jag tror att vi ska akta oss för att röra i pensionssystemet. Däremot kan man fundera över om man kan minska utgifterna. är till exempel tandvårdskostnaderna väldigt tunga att bära. De här kvinnorna har inte för till exempel ett implantat. Det är en post som man kan fundera över. Det finns också andra utgifter. Det handlar också om boendekostnaderna. Vi vill gärna att människor ska flytta dit de kan bo och klara sig hela livet. Men bostadskostnaderna och hyrorna är väldigt höga. Är det något som man funderar över? har lämnat en lång rad kommentarer på ett antal olika områden till medlemsstaterna. Inte minst när det gäller jämställdhet har de pekat ut saker som närmar sig den svenska jämställdhetspolitiken som flera medlemsstater behöver rätta till eller göra. De har inte haft någon kommentar till oss men har ändå velat påpeka att när det gäller just äldre kvinnors situation i finns det mer kvar att arbeta med. Jag tycker att vi ska ta fasta på det fundera över de idéer som kommer med här och andra idéer. Men som en bottenplatta för att det ska vara möjligt är det nödvändigt att föra en ekonomisk politik som gör att det finns överskott och att det finns välfärd att fördela. Därför känner jag mig övertygad om att vi behöver en alliansregering även efter . Skolan ligger väldigt många av oss varmt om hjärtat. En av de viktigaste förutsättningarna för att våra barn ska kunna få tillgång till den kunskap de behöver är att vi har kunniga och engagerade lärare. Just nu pågår arbetet med att utfärda lärarlegitimationer. Och jag vet att frågan om avgifter och liknande har diskuterats tidigare. Men har jag snubblat över ett problem som jag undrar om regeringen är medveten om och ifall regeringen har för avsikt att göra något åt detta. Personer som har utländska examina kan råka ut för ganska betydande kostnader i samband med ansökan om lärarlegitimation då de förväntas lämna in alla sina handlingar översatta till svenska. Det kan kosta att kunna ansöka om lärarlegitimation. I just det konkreta fall som jag tänker på blev personen godkänd att jobba som lärare av UHÄ.Har regeringen några idéer på detta område? Jag tvingas tillgripa den nödutgång som statsråd har i det här sammanhanget och säga att frågeställningen är så specifik och så speciell att jag får be frågeställaren att ställa den specifika frågan till ansvarigt statsråd. Det går ju att göra i form av fråga eller interpellation. Jag kommer med nöje att framställa en skriftlig fråga till berört statsråd. Men jag tycker ändå att synen på utländska examina och i det här fallet examen från ett annat EU-land där personen faktiskt har en tysk lärarlegitimation också ställer en intressant fråga kring synen på den fria rörligheten för människor inom . Jag kan tipsa om att tala om för berört statsråd att det kommer att komma en skriftlig fråga i ämnet. Det ska framföras till berört statsråd. Jag vill ställa min fråga till kultur- och idrottsminister har infört en fritidspeng för barn för att de ska kunna ta del av bland annat idrottsverksamhet och kulturverksamhet. Man har nämligen kunnat se att barn från fattiga familjer är med i sådana aktiviteter i låg utsträckning. Och de har ofta en svår situation i andra avseenden också.Problemet med utformandet av fritidspengen är risken att barnen kommer att känna sig utpekade när de måste gå till exempelvis en kulturförening eller idrottsförening och hämta intyg för att familjen ska få ut fritidspengen. Risken är att barnen kommer att skämmas, att hela familjer kommer att skämmas. Risken är också att många, på grund av skammen, kommer att avstå helt från möjligheten. Skammen är en viktig komponent när det gäller barnfattigdom.Kan regeringen tänka sig en annan utformning av det här? Jag är väldigt glad över att regeringen fattade beslut om att man från kommer att kunna ta ut per barn för att de ska få möjlighet att delta i fritidsaktiviteter; det kan vara i , och det kan vara i idrotten.Jag tror inte att det finns något annat land inom Europeiska unionen som har så många barn som är aktiva inom kultur och idrott. Men som säger har en del familjer inte råd, exempelvis familjer som har försörjningsstöd. Det är ingen skam att ta emot försörjningsstöd. Man kan ha drabbats av sjukdom eller arbetslöshet. Det är ingen skam att få stöd; det är en rättighet. Jag tycker också att det är en rättighet för barn att få delta i de aktiviteter som finns. Och det finns barn som inte har de möjligheterna. För att det ska vara möjligt har regeringen beslutat att ge de här barnen det. Då blir väldigt mycket. Det finns ingenting skamligt i att ha rätt att kunna delta i kultur och idrott, tvärtom. Jag håller fullständigt med om att det inte är någon skam. Det är en rättighet. Och även för dessa barn borde det vara en rättighet att få ta del av fritidsaktiviteter. Om vi tittar tillbaka i historien på fattigvården och hur den såg ut förr kan vi dock konstatera att barn från en fattig familj då hade möjlighet att uppvisa intyg om att man skulle slippa betala skollunchen. Det här upplevdes som att man hade mössan i handen och som en stor skam. Problemet med det här förslaget är att barnen och familjerna riskerar att känna sig utpekade. Det visar också att försörjningsstödet behöver förstärkas när det gäller barnfamiljer. Förslaget riktas nämligen just till familjer med försörjningsstöd. Det visar att man borde utöka barndelen i riksnormen. Man borde också kunna ge stöd direkt till kulturföreningar och idrottsföreningar så att de kan sänka avgifterna och till och med avskaffa dem på vissa håll. Jag är visserligen född , och jag vet inte vilken tid som hänvisar till. Men åtminstone sedan jag började skolan 1962 har vi haft fri skollunch. Det är bra med historiekunskapen, men så långt tillbaka behöver vi faktiskt inte gå.Detta är ett välfärdssamhälle. Vi har höjt stödet till idrotten. Inga idrottar så mycket som våra barn och ungdomar. Vi har också höjt barnbidraget.Just det extra stödet till de barn som inte har möjlighet att ta del av kultur- och fritidsaktiviteter kommer att betyda jättemycket. Jag är tacksam om inte bidrar till att skambelägga de föräldrarna utan snarare uppmuntrar dem att söka det stödet, så att även de får rätt att idrotta och spela ett musikinstrument, om de vill det. Jag skulle vilja vända mig till biträdande utbildningsminister . I beskrivningen av ditt ansvarsområde står det att läsa om : "() är en eftergymnasial utbildningsform som bygger på samarbete mellan arbetslivet och utbildningsanordnare. "Behovet av yrkesinriktad utbildning växer snabbt. Den har stor efterfrågan och leder ofta till arbete. Trots regeringens utökning av antal platser är resurserna begränsade. Inte minst i årets hantering kunde vi se en kraftig prioritering och utbildningar som inte fick vara med.Min fråga är: Hur görs och vem gör prioriteringarna av vilka ansökningar som ska beviljas? Tack, för frågan, !Yrkeshögskolan är lite av en framgångssaga i det svenska utbildningsväsendet. är det 28 000 människor som studerar på över hela landet till olika utbildningar som, precis som säger, tas fram tillsammans med branscher för att de i första hand ska vara i bristyrken.En sökande till är inte i första hand en student utan en utbildningsanordnare. Hela idén med detta är att det inte ska vara långsiktigt och väldigt fastrotat. har det lett till att det ibland blir för dyrt att investera i en utbildning, och det har fått en del andra negativa effekter.Därför har vi nu en intern utredare som tittar på bland annat detta och ett antal andra barnsjukdomar som myndigheten lider av. Jag tycker att det är bra att den utredningen är tillsatt, för när man träffar utbildningsarrangörer är det många som ifrågasätter de korta perioder som en del utbildningar får. Det blir svårt att hitta tillräckligt bra kvalitet i utbildningen, svårt att rekrytera duktiga lärare, köpa in maskiner etcetera.Det finns också en geografisk aspekt i den fördelning som har skett. Vi har sett en omsvängning i årets fördelning, där det har fallit ut mycket utbildning söderut i Sverige.Det är svårt att leverera bra utbildning med hög kvalitet, men vi har också den här ryckigheten. Det finns många exempel där man får lägre kvalitet än vad som skulle vara nödvändigt om man hade en större flexibilitet i upplägget.Du talade lite grann om hur du ser på en möjlig framtid för att få en större uppdelning, en större fördelning av framför allt längderna på utbildningen, och det vore intressant att höra om du har möjlighet att utveckla det ytterligare. Anledningen till att vi har tillsatt en intern utredning är att vi ser ett antal problem i den väldigt höga flexibiliteten. Det får tills utredningen är färdig vara svar nog. Vi ska överväga: Kan man ha ?