· H2C120141111al2 · 2014-11-11 19:40:07 — Miljöpolitiken är inte enbart en nationell angelägenhet, och miljöproblemen stannar inte vid nationsgränserna. Luftföroreningar, kemikalier och avloppsvatten behöver inte visa upp något pass. Havens känsliga ekosystem belastas av många olika länder. En del miljöfrågor behöver lösas på global nivå, och några frågor kan hanteras på EU-nivå medan andra lämpar sig bäst för nationella, lokala och enskilda beslut. Ett av de mest oroväckande miljöproblemen handlar om gifter som vi får i oss. Vi vet att yngre människor i bär på en större andel giftiga kemikalier i blodet än vad deras föräldrageneration gör. Bland de ökande folkhälsoproblem som misstänks kunna kopplas till kemikalier finns allergi, autism, depression, diabetes, fertilitetsproblem, fetma, hyperaktivitet och psykisk ohälsa. Våra barn är extra känsliga för kemikalier, och därför ska vi politiker rimligen ta hänsyn till detta och eftersträva att skydda barn och unga. Som enskilda har vi ett ansvar för vad vi stoppar i oss själva och våra barn och vilka produkter vi använder. För att vi som medborgare ska kunna ta det ansvaret är det viktigt med tydlig märkning och information. Men det finns en fragmentering i märkningen som leder till förvirring. Vi kristdemokrater vill därför öka standardiseringen av märkning av produkter. Vi vill även se en öppen dialog mellan företag och konsumenter och ett bättre samarbete med olika intressenter. Ett område som har uppmärksammats alltmer är problemen med läkemedelsrester i avloppsvatten. Problemet är att reningsverken inte klarar av att bryta ned alla läkemedelsrester, utan många följer med det renade avloppsvattnet ut i naturen mer eller mindre opåverkade. Det är ännu oklart exakt hur läkemedelsresterna påverkar människornas och inte minst barnens hälsa. Men forskare har visat att de påverkar fiskar och andra vattenlevande organismer negativt. Här anser vi kristdemokrater att det behöver ges mer information om vikten av att återlämna överbliven medicin men också att det behövs bättre reningsmetoder för avloppsvattnet. Jag blev riktigt glad när jag hörde anförande. Jag har tidigare samarbetat med en annan kristdemokrat i , , och han pratade ofta om förvaltarskapstanken. Den skulle ju verkligen kunna bli någonting lovande, så som gav uttryck för i sitt anförande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Då undrar jag ändå: Hur känns det med den här budgeten, där ni minskar anslagen i förhållande till regeringen? Hur ska ni kunna leva upp till tanken om förvaltarskapet och att lämna över åtminstone en lika bra jord till barnen som den vi har fått av våra föräldrar? Vi i Alliansen har jobbat med att försöka göra miljön bättre. Jag känner mig ganska stolt, men jag är inte nöjd. Vi har mycket mer att göra. I vårt förslag till budget vill vi satsa på miljön, och det har vi visat. Det är klart att vi måste hjälpas åt. En kan inte göra allt, utan vi måste hjälpas åt. Vi är ändå glada att vi i har de miljömål vi har, men vi vill göra ännu mer. Det är svaret på din fråga. Det är klart att man kan jämföra med vad som har varit. Men man kan också jämföra med vad det kan bli. Här finns det en budget på bordet från S- och MP-regeringen som innehåller mer pengar till det här området, och det skulle kunna bidra till att vi lämnar över en bättre jord till våra barn. Den kan nog inte bli bättre än den vi har ärvt - så långt kommer vi inte ens med den här budgeten. Men vår budget är i alla fall bättre än den som ni har presenterat. Skulle det inte kunna vara tänkbart att stödja den, ? Vi står här och tävlar med varandra om vem som lägger fram det bästa programmet. Vi har försökt , och jag tycker som sagt att vi i ska vara stolta men inte nöjda. Vi har mycket mer att göra. Vi ska tänka på våra barn och framtiden. Vi tycker att det förslag vi lägger fram är jättebra. Vi tävlar, men jag tycker att det är ganska onödigt. Här lägger vi fram ett bra förslag. God kväll, kära ledamöter! Det är väldigt roligt att få komma till en ganska välbesatt plenisal i trots den sena timmen. Jag hoppas att det också finns många andra lyssnare. Miljö- och klimatpolitiken är ett oerhört viktigt område. Som flera talare redan har sagt engagerat från talarstolen handlar det om ett perspektiv långt . Det kanske inte är det vanliga i politiken att diskutera att beslut som vi fattar och reformer som vi gör ger förutsättningar för det samhälle vi har . Men så är det med miljöpolitiken. Vi har här den kanske viktigaste och största utmaningen. Vi har gemensamt beslutat att vi ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta och göra det utan att orsaka ökade klimat- och miljöproblem i andra delar av världen. Det är ett genuint lokalt, nationellt och globalt arbete som man har att göra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Miljön ger oss trots allt den rena luft, det friska vatten, den levande natur och den värld och de resurser i balans som vi behöver, både vår generation och kommande. Det är med respekt för det svåra politiska området som vi har den debatt vi har . Från samarbetsregeringen har vi redan gjort enormt stora satsningar i budgeten , men framför allt ligger vårt anslag i att ställa om svensk politik så att vi ser att investeringar är en väg för att säkra det goda klimatet och lämna över en bättre värld till våra barn. är vi övertygade om att många sådana framtidsinvesteringar är nyckeln till att bygga en hållbar ekonomi, öka konkurrenskraften i delar av det svenska näringslivet och verkligen driva fram innovationsklimatet i det svenska näringslivet och i det svenska samhället. Det internationella miljösamarbetet är oerhört viktigt - det är någonting vi ofta pratar om. Men jag tror att det nu också handlar om, precis som någon tidigare sade från talarstolen, att se det arbetet i ljuset av vad vi kan göra på hemmaplan för att visa goda exempel. Det är i ett lite mer näringspolitiskt hänseende, det vill säga att vi kan hitta lösningar som företagare och innovatörer i kan visa upp i andra länder för att hitta lösningar på lokala och globala miljöproblem där. Det är också för att vi i de internationella förhandlingarna står betydligt tryggare och starkare i vår anmodan att fler länder ska samarbeta kring globala och svåra miljöproblem om vi kan visa att satsningar på klimat- och miljöinvesteringar är att bygga ett gott samhälle. Det är att bygga ett gott samhälle för våra barn, både i länder som är rika och i länder som har mindre ekonomier, att satsa på klimat- och miljöfrågorna inhemskt och lokalt och att göra detta tillsammans. Det är en nyckel i de internationella förhandlingarna att kunna visa framgångsexempel. Det måste man göra. Det arbetet börjar verkligen på hemmaplan. Jag vet att det i denna kammare sitter oerhört många engagerade tidigare kommun- och landstingspolitiker som har sett hur man kan jobba i praktiken med klimat- och miljöfrågor på ett ganska handfast sätt i det lokala samhället i . Det vi ser är att vi i har ett samhälle som är väldigt engagerat och väldigt drivande i att sätta upp miljö- och klimatmål även på det lokala planet. Vi ser oerhört många företagare som vill driva processerna framåt. Det är i det här arbetet som vi från samarbetsregeringen driver en politik för att kunna växla upp i ett nationellt sammanhang, för det har saknats en gemensam bas. Det talades tidigare om miljömålen som ett viktigt system för att samla den svenska klimat- och miljöpolitiken så att varje liten aktör i det svenska samhället ser att man är med och bidrar till ett system som faktiskt har betydelse även om det inte ser så ut. Det hör vi också i miljödebatten ibland: Det spelar ingen roll vad jag gör - lilla jag, lilla , lilla medborgaren i en av städerna eller i den lilla orten i . Men det spelar faktiskt roll. När alla, var och en, gör det de kan se är möjligt kan det faktiskt göra hela kakan annorlunda. Det kan göra hela det nationella anslaget radikalt annorlunda. Det är ett sådant anslag jag som klimat- och miljöminister i regeringen vill få till så att alla aktörer verkligen känner att de är med och bidrar. Tillsammans gör vi faktiskt skillnad. Tillsammans kan vi också vända många av de negativa trender som finns på miljö- och klimatpolitikens område. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Jag ska kort, fru talman, gå igenom huvuddragen i reformarbetet, den ganska kraftiga investeringshöjning som samarbetsregeringen gör i budgeten och i budgetförslaget som ligger i kammaren för behandling . Sammantaget handlar det om investeringar över de tidigare nivåerna . Det är tågsatsningar på över 1 miljard i ökat underhåll och reinvesteringar för att säkra en tågpolitik som börjar ta hem arbetet med att få tågen att gå . En nyckel för att folk ska våga lita på tågtrafiken är att vi får den att fungera. Vi gör satsningar på kollektivtrafik i svenska städer där vi vet att vi kan minska klimatutsläppen genom att flytta resenärer från bilköer till modern kollektivtrafik. Där måste staten vara med och ge sitt katalyserande bidrag. Över 500 miljoner satsar vi på detta. Vi möjliggör lokala klimatinvesteringar på en helt ny nivå jämfört med alliansregeringen, som tog bort det ganska uppskattade och väldigt framgångsrika arbete med lokala klimatinvesteringar som fanns. vill vi göra det här i modernare form och se till att bygga vidare på det arbete med klimat- och energiplaner som många kommuner och landsting har jobbat med. Till detta kommer energieffektivisering i flerbostadshus. Vi vet nämligen att sparade resurser, sparad energi, är den kanske absolut bästa miljögärning vi kan göra. Även på kemikalieområdet och för den biologiska mångfalden görs det stora investeringar. Det handlar om att säkra att barnens vardag är fri från gifter. Här behöver vi ökad miljöövervakning av vatten. Vi har fått oroväckande rapporter om bekämpningsmedel som har nått ner i grundvattnet i delar av vårt land. Vi ser att tidigare miljöskulder har uppnått oroväckande nivåer i vissa dricksvattenområden. Här måste vi öka både övervakningen och det proaktiva arbetet. När det gäller den biologiska mångfalden satsar vi på ökat skydd av skogar. Vi måste se till att enskilda skogsägare vet att man kan få ersättning när man hindras från att avverka för att gemensamt säkra att de värdefulla naturskogar vi har inte avverkas. De kan inte ersättas. Vi behöver få fler skyddade områden och se till att de sköts. Vi behöver inte minst se till att få fler skyddade områden i den miljön. En viktig del av samarbetsregeringens budget och framåt pekar ut riktningen för det som ledamoten tog upp här, nämligen miljöskatter. Vi behöver gå från att sänka de totala skatterna på arbete och på företag med över 100 miljarder , som alliansregeringen gjorde, till att säkra att miljöskatterna blir en tydligare bas i svensk skattepolitik. De sjönk från av intäkterna till 2 ½ procent. Det måste brytas. Tittar vi på jämförbara länder i EU ser vi att miljöskatterna i ligger i ett mellanläge. Vi ligger alltså inte alls bland dem som är mest effektiva på att ta ut miljöskatter. Miljöskatterna i höjs med ungefär 3 miljarder. Det är skattehöjningar på fordon, kärnkraft, naturgrus, avfall, bekämpningsmedel och något mer. Vi säger väldigt tydligt att inriktningen framöver är att de miljöstyrande effekterna på skatterna måste öka. Alla ekonomer, alla som tittar på hur man skapar en effektiv miljöpolitik och skattepolitik, ser nämligen att det är förorenaren som ska betala. Det är en princip som många här inne brukar omhulda i teorin, men det ser lite si och så ut när det kommer till konkreta förslag i kammaren. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Jag hoppas att det under budgetdebatten också blir en stark debatt om behovet av att skärpa det svenska miljöskattesystemet så att vi ser att det är i balans med principen att förorenaren betalar. Tack, ministern, för ett engagerat anförande! Även om som sagt får bra miljöbetyg av och rankas som etta på skalan för grön ekonomi har vi våra problem. Ett oerhört svårt problem är det som har upptäckts med PFOS i grundvatten. PFOS är ett perfluorerat, ytaktivt ämne som är toxiskt, det vill säga giftigt, bioackumulerande, alltså samlas i fettvävnad på människor, och persistent, det vill säga avklingar långsamt och har en lång halveringstid. Möjligen bryts det inte ned alls. En grupp myndigheter har arbetat med rapporter om utsläppen i bland annat . Vad avser ministern att göra med resultatet av de rapporterna, och vad sker med detta? Tack för frågan, ! Det är ett viktigt område som vi följer och som jag vet att också den tidigare regeringen följde noga. Det finns två saker att lära sig av det här. Vad kan vi lära oss ? Jo, att om man släpper ut kemikalier när man är osäker på effekterna kan det bli oerhört riskfyllt, dyrt och svårt att hantera. Effekterna kommer och skapar väldigt mycket större problem än jag tror att producenterna och leverantörerna av medlet trodde från början. Det är det första att lära sig: Kemikalielagstiftningen måste bli tydligare. Vi måste driva fram en stärkt kemikalielagstiftning. Vi behöver också lära oss mer om de här särskilda ämnena, som har använts på så många orter i . Det går ju att leda tillbaka till skum på många av , flygplatser och så vidare. Det måste kartläggas mycket noggrannare, och det arbetet följer också regeringen. Det är fyra eller fem myndigheter som eller kanske nio månaderna har jobbat med kartläggning av den här problematiken. Rapporterna har kommit , och någon kommer . Självklart är detta ett väldigt bekymmer för människorna i de bygder där de här förbjudna ämnena har återfunnits i grundvattnet. Därför är min fråga till ministern återigen: Hur tänker regeringen hjälpa till för att sanera och för att stödja och hjälpa människorna i de bygderna? Det vi gör är alltså att följa det här arbetet. Precis som du säger är rapporterna på väg in. Därför har vi ännu inte dragit alla slutsatser av det konkreta arbetet. Det kommer jag att göra. Jag kommer gärna tillbaka till det, och jag är säker på att jag får fler frågor om det av dig här i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Vi behöver också säkerställa en bättre miljöövervakning av vattensystemen. Det är en anledning till den ganska kraftiga utgiftsökning som finns i budgeten med hänvisning till att miljöövervakningen av vatten måste bli bättre. Vi vet att det finns bekämpningsmedel i vissa grundvattentäkter, så det sker redan nu en sådan förstärkning. Jag skulle vilja ställa några frågor till gällande utfästelsen om 4 miljarder till klimatbistånd. Det är som sagt tomt i ladorna. I alla fall är det så regeringen har beskrivit det. Då är frågan till att börja med: Hur ska klimatbiståndet användas? Ska det användas ungefär som - på sol- och vindkraft, som är tämligen verkningslöst? Då hamnar vi i ett läge där dessa 4 miljarder kanske fördröjer klimatuppvärmningen och - enligt den uträkning som jag redogjorde för förut - sänker temperaturen med 0,000001 grad. Detta är alltså vad man får för 4 miljarder av svenska skattebetalares pengar - när ladorna är tomma. Är det rätt att i detta läge, när ladorna är tomma, ha denna typ av gå-före-politik? Jag har förstått att det inte är politik att gå före med något, särskilt inte på klimatområdet. Detta är däremot en oerhört viktig politik om vi ska ta klimathotet på allvar, vilket jag vet att det finns all anledning att göra, inte minst genom de rapporter som ledamoten stod här och föredrog för ledamoten alldeles . Det är ett löfte från som gav i under klimattoppmötet att alla de rika länderna för att säkerställa en global uppgörelse om klimatet och klimatutsläppen också måste säkerställa att fattigare länder får hjälp med att göra tekniksprånget. De ska inte behöva gå via kolkraftverken och de stora koldioxidutsläppen utan ska få hjälp med att hitta ett gott samhälle med en rimlig energiförsörjning som bygger bland annat på det som du inte alls tror på - vind och sol. Detta ska alltså gå till förnybar energi, och det ska uppfylla svenska internationella löften om klimatfinansiering. Det är just detta att vi har den här gå-före-politiken. Precis som själv nämner gäller det att inte bara utan samtliga industrinationer runt om i världen kör på ungefär samma spår. Men så sker ju inte. Jag tror inte att vare sig , eller särskilt många av de länder som håller på att utvecklas precis står och tittar på vad och den nya regeringen gör och bara hakar på. Jag tror snarare att det är och regeringen som har väldigt bråttom att avskaffa den svenska tillväxten, för tillväxt är någonting som ni inte gillar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Det är nog en långdragen politik att försöka avskaffa den svenska tillväxten genom att uppfylla internationella löften om klimatfinansiering och därmed ge 500 miljoner till additionell klimatfinansiering i enlighet med de internationella åtagandena och ha en utgiftsram på 4 miljarder . Vi har redan sett att detta har effekt. Flera länder som har sagt att de vill engagera sig i klimatfinansieringen har gått ut och ökat sina belopp och föregått med stora belopp för att säkra att den klimatöverenskommelse som vi behöver få till i kommer till stånd. Jag skulle vilja spinna vidare på det replikskifte vi just hörde, men från ett helt annat perspektiv. Frågan om tekniköverföring är en av de viktigaste frågorna i de internationella klimatförhandlingarna. Man kan lite förenklat säga att de rika länderna har åtagit sig att överföra ny grön teknik till utvecklingsländerna för att de ska kunna minska sina utsläpp. När jag var på ett av klimattoppmötena träffade jag en företrädare från . hade det varit en fruktansvärd jordbävning där som hade dödat tusentals människor. Hon sade: Om vi bara kunde få kostnadsfri tillgång till de datamodelleringsprogram som är så bra och som finns i skulle massvis med människor inte behöva lida skada. är sådana här program låsta i licenser, patent och immaterialrätt. Det finns även annan ny, bra och grön teknik som är låst i immaterialrätten. Skulle ministern kunna tänka sig att luckra upp patentlagstiftningen just för några väl valda miljötekniker för att lättare kunna överföra dem kostnadsfritt? Det finns pågående arbete, som känner till, på internationellt plan där man tittar på miljötekniker och överföringen. Framför allt tittar man på hur man kan ta bort de tekniska hindren och sådana saker. I detta ligger även ibland royaltyer och delar av det som hänger ihop med immaterialrätten. Den övergripande analysen är att när det gäller mycket av den teknik som behövs - och då talar vi på energiområdet till exempel om vindkraft - är det inte svårt ur den aspekt som du tar upp . Det handlar alltså här inte om svårartade immaterialrätter eller liknande, utan detta är teknik som är väl beprövad och känd och som dessutom fungerar. Där handlar det mer om finansiering, och jag är glad att vi i budgeten är överens mellan våra partier om att det är viktigt att är med och finansierar så att man får tillgång till ny teknik genom att man kan efterfråga klimatfinansieringsmodellerna. Det handlar både om finansiering och om att se till att den nya bästa tekniken inte är låst i patent och liknande i immaterialrättslig lagstiftning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Inom ramen för det internationella tjänsteavtalet TRIPS kom man överens om att när det gäller livsbesparande mediciner för de fattigaste länderna ta bort patenten. Man borde göra samma sak när det gäller miljöteknik för de fattigaste länderna. Då skulle vi kunna föra över mer teknik - den senaste tekniken. Det är så jag menar. Delar av sådana samtal pågår internationellt. Jag har samma bild som ; det finns säkert områden där detta skulle kunna ha motsvarande effekt. Däremot har de inte varit lika lätta att identifiera, efter vad jag har förstått av samtalen. Men jag ska ta upp detta, följa upp det närmare och se om det skulle kunna ha stor effekt när det gäller klimatinvesteringar och klimatanpassning i fattiga länder. Detta är ett accelererande problem, och som du säger är det när det gäller dessutom en akut humanitär katastrof kopplat till en klimatkatastrof. Det är ingen hemlighet att är ett Stockholmsparti. Utanför tullar slutar existera. vill behålla branschstödet till krögarna i och med att man inte vill höja den halverade krogmomsen. Man aviserar även höjd koldioxidskatt. Det kommer att slå hårt mot lands- och glesbygd. Bilen är vital för dem som bor i lands- och glesbygd. Utan den minskar rörelsefriheten betydligt. Detta slår framför allt mot låginkomsttagarna. Därför undrar jag: När kommer regeringen att höja denna skatt? Min andra fråga är: Inser ministern att höjningen slår hårt framför allt mot dem med sämst privatekonomi? Jag förstår frågan så att den delvis handlar om fördelningspolitiska effekter av miljöskatter, som jag också tog upp i mitt anförande. Ska man i själva konstruktionen av miljöskatterna kompensera med fördelningspolitisk hänsyn eller ska man göra som i den rådande modellen i och i många andra västländer, där man har fördelningspolitiska mekanismer i andra delar av skattesystemet, och ganska kraftfulla sådana? Samarbetsregeringen vill , vilket märks i den budget som är förelagd för , rätta till detta. Vi försöker minska de ekonomiska klyftorna i det svenska samhället helt enkelt genom att de med lägst inkomster ska få störst chanser med denna budget. Om du läser budgeten och jämför den med den tidigare regeringens budgetar ser du att det är en kraftfull satsning på dem med sämst inkomster. Det är den väg som jag tror att vi kan använda både för effektiva miljöskatter och för en tydlig fördelningspolitik. Den höjning som regeringen har aviserat kommer att slå hårt mot dem som har bil på landsbygden, och den kommer att slå främst mot dem som har låg inkomst. När man rör sig på landsbygden rör man sig långa sträckor och väldigt ofta. Det gäller framför allt dem som pendlar mellan glesbygd och en tätort mycket längre bort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänpolitisk debattKlimat och miljö Jag hoppas att Socialdemokraterna kommer att motverka detta allt de kan i regeringen och att miljöministern inte får genomslag för denna koldioxidskatt, som kommer att slå mot låginkomsttagarna. Jag är möjligen dåligt påläst, men jag kunde inte i oppositionsbudget, som lades fram , se att det föreslogs några radikala sänkningar av koldioxidskatterna som avsevärt skulle förbättra möjligheterna på landsbygden. Vi kan konstatera att är ett stort land. Transporterna är oerhört viktiga. Därför behövs otroligt stora investeringar, inte minst i upprustningen av järnvägsnätet och även en utbyggnad av detta. Men det behövs också underhåll av vägnätet, och man behöver även säkerställa att vägnätet håller ihop. Den vägslitageavgift som är aviserad är viktig för att säkerställa ett fungerande trafiknät. Jag tror att det som den lilla människan gör är väldigt viktigt. Jag tror också att det är viktigt att vi går före och är goda exempel på hur vi beter oss mot miljön. Där delar jag helt klimat- och miljöministerns syn. Hur vi lever upp till det kan vi diskutera . Jag funderar lite över skogen. Det finns otroligt mycket frivilliga avsättningar. Vi har en skogspolitik där frihet under ansvar gäller. Om man köper skog för 5 miljoner ska man helst avsätta 250 000 eftersom man ska avsätta om man certifierar sin skog. Då funderar jag på hur regeringen tänker fortsätta det otroligt framgångsrika arbetet med att skogsägare känner ansvar och, utan att få betalt, avsätter stora områden av sin egen skog för att värna miljön. Jag vill tacka för en viktig fråga om vår skog och om vår framtida skog. , med väldigt många enskilda skogsägare, tar ett stort ansvar för att tänka långsiktigt. Man förvaltar sin skog, och man vill göra det på lång sikt.