· H2C120141113sf · 2014-11-13 14:00:50 — Herr talman och statsministern! för exakt röstade svenska folket ja till medlemskap i unionen. Vi hade just påbörjat en mödosam återhämtning efter en svår ekonomisk kris, och med EU-inträdet öppnade vi våra gränser och vägar in till det som är totalt 28 medlemsländer. tar vi mycket av öppenheten för given, men lever vi i ett med svåra utmaningar framför sig. Vi är mitt i en återhämtningsfas i krisens spår, och reviderade kommissionen ned sin tillväxtprognos för som omställningstrycket och konkurrenstrycket på ökar. Hur avser statsministern och regeringen att arbeta för att stärka den europeiska konkurrenskraften i en värld där andra regioners tryck på oss bara ökar? Jag är glad att den frågan kom upp eftersom vi exakt nu är mycket upptagna med den. Hur kombinerar vi den svenska konkurrenskraften - den måste vi se till i första hand - med konkurrenskraften i Europeiska unionen på bästa möjliga sätt, just för att vi ska ta till vara kontinentens potential? Vi har haft ett flertal möten inom ramen för samarbetet i , det vill säga , och tillsammans med . Vi har haft ett nordiskt-baltiskt sammanträde tillsammans med ledare . Vi har tittat på vad som är potentialen och mervärdet med det europeiska samarbetet. Några områden som vi har diskuterat är självfallet infrastruktur, forskning, utbildning och den nyindustrialisering som inte minst Europeiska unionen har aviserat. Där har vi stora möjligheter att som land bidra och få hjälp. Tack, statsministern, för svaret! Jag välkomnar att statsministern talar sig varm för konkurrenskraften. En viktig grund för både den svenska och den europeiska konkurrenskraften är att det finns stabila och motståndskraftiga statsfinanser. Vi är i slutet av en kris som har förvärrats när flera länder har frångått de principer som brukar styra det europeiska samarbetet när det gäller just den aspekten. Därför är det viktigt att slå vakt om den ekonomiska trovärdigheten i . ser vi flera exempel på stigande underskott i EU:s medlemsländer, varav flera ledda av socialdemokratiska regeringar. Till exempel har frångått EU:s egna krav på begränsat underskott och riskerar att överge stabilitets- och tillväxtpakten. Därför vill jag ställa en mer specifik fråga till statsministern inför mötet med stats- och regeringscheferna . Är den beredd att låta frångå EU-kraven, eller är den i sin helhet beredd att ställa hårdare krav på de regeringar som till exempel den franska, som riskerar att urholka de europeiska statsfinanserna och därmed konkurrenskraften framöver? Först och främst ska vi undvika att recensera exakt vilka länder med vilka styren som har vilka problem. Det kan leda åt lite olika håll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Generellt sett står den upp för de regler som gäller inom tillväxt- och stabilitetspakten och har gett tydligt uttryck för det även på det senaste toppmötet. Vi menar att det är viktigt att det är ordning och reda på finanserna. Det är ingen religion i sig, men det är ett oerhört viktigt verktyg och en helt avgörande förutsättning för att vi ska klara att leverera sysselsättning, tillväxt och den välfärd vi vill ha. Det pågår en diskussion inom EU om huruvida tillväxtpaktens flexibla regler ger möjlighet för det ena och det andra. Det är en diskussion som pågår mellan respektive medlemsstat och kommissionen. Att vi står upp för de regler som gäller har framgått för alla med all önskvärd tydlighet. Situationen inom äldreomsorgen är allvarlig på många håll i landet. Personalstyrkan har minskat kraftigt som antalet äldre har ökat. Löneläget och viljan att börja arbeta i yrket är lågt. huvudsakliga åtgärd för att öka bemanningen inom vården och omsorgen är att ge kommunerna tillräckligt med resurser så att de kan erbjuda alla som arbetar ofrivillig deltid rätt till heltid. Socialdemokraternas lösning är så kallade traineejobb, vilket innebär att man ska tvinga in och snabbutbilda ett stort antal arbetslösa ungdomar så att de ska bli undersköterskor inom vården och omsorgen. Det handlar om ungdomar som inte visat något intresse för omsorgsyrket. De ska dessutom handledas av personal som redan är överbelastad och går på knäna. Ser inte statsministern, i likhet med flera berörda fackförbund, att det finns en överhängande risk att traineejobben kommer att få en negativ inverkan på löneutvecklingen, statusen på undersköterskeyrket och vårdkvaliteten? För regeringen är det viktigt att kunna visa våra äldre att vi tänker hålla generationskontraktet. Det som de äldre, som har gått före oss, har gett oss i form av välfärd och trygghet ska vi ge tillbaka. Därför gör regeringen i budgetpropositionen en reell satsning, inte minst på äldrevården. Om är måna om äldrevården ska de också fundera på hur de agerar i budgetsammanhang. Det finns nämligen risk för att det inte blir av. Vad gäller traineejobb är det enkla svaret att vi vet att många ungdomar vill jobba inom äldreomsorgen. Jag har träffat flera som har sagt att de trodde att de inte ville jobba inom äldreomsorgen, men är de där och det är ett fantastiskt jobb. Vi vill med denna satsning lösa tre problem. För det första vill vi ta arbetslösa ungdomar från arbetslösheten och in i arbete. För det andra vill vi höja kvaliteten i välfärden. För det tredje vill vi hantera generationsskiftet i välfärden. Det är en bra lösning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Tack för svaret, statsministern! Jag beklagar ändå att statsministern inte tycks se riskerna med traineejobben. Genom min egen erfarenhet som undersköterska inom äldreomsorgen vet jag att omsorgsyrket är komplext. Det är betungande både fysiskt och psykiskt. Jag vet också att det krävs intresse, engagemang och en komplett utbildning för att ge brukarna och patienterna den vård och omsorg de har rätt till. Då duger inte den snabbutbildning som regeringen föreslår. När det gäller rätt till heltid vet jag att Socialdemokraterna i princip står bakom en reform, men man vägrar envist att skjuta till några pengar. Enligt skulle införande av rätt till heltid i offentlig sektor ge 25 000 helårsarbetskrafter och kosta drygt 5 miljarder . Tror statsministern verkligen att 25 000 nya helårsarbetskrafter kan införas i kommunerna utan att kosta en enda krona? Det är sant att omsorgen är ett komplext område. Vi bygger traineejobben på det faktum att det finns ett avtal mellan parterna. Avtalet ligger klart. Det som den förra regeringen påbörjade med yrkesintroduktionsanställningar resulterade i få jobb. Det beror på att det finns för lite resurser. Vi lägger dit resurser just av det skälet att vi ska få arbetslösa ungdomar ur arbetslösheten in i jobb. Vi tar inte jobb från ungdomar som är i arbete. Här är det fråga om arbetslösa. Om SD månar om dessa frågor förstår jag inte riktigt agerandet just nu i riksdag. Men det återkommer vi säkert till . Avtalen är en garant för att parterna har koll på vad som händer. Det är parterna som är överens om hur detta ska skötas med introduktion och allt det som hör därtill. Frågan om heltidsanställning är viktig. Därför kommer den i första hand att lösas inom avtalsramen. , , , , , - listan över regionala flygplatser och orter runt om i landet som är beroende av kan göras lång. är en livsnerv, inte bara för utan också för företagsamhet och människor som bor runt om i hela landet - för industrin, för turismen och för människor som bor där. De landsbygdsfientliga förslagen från regeringen har haglat tätt , till exempel lastbilsskatt och kraftiga skattehöjningar för bönder. Till listan kan vi nu lägga . Socialdemokraterna i vill lägga ned flygplatsen, och i regeringen vill göra det. Vad regeringen, den samlade regeringen, vill är dock höljt i dunkel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Jag skulle vilja fråga statsministern: regeringen en nedläggning av ? Har du med dig på detta? Det råder uppenbarligen ett missförstånd, också i riksdag. Det har inte fattats något beslut om en nedläggning av . Den lokala majoriteten i vill ta upp en diskussion eftersom de vill diskutera behovet av att bygga bostäder. Jag tror att alla kan ställa upp på att det finns ett starkt behov av att bygga bostäder, inte minst i detta område, på grund av den kraftiga tillväxten. Är det en legitim diskussion? Ja, jag tycker det. Frågan är om det är en legitim inställning för staten att säga: Vi har ett ansvar för att transporterna ska fungera i , både för människor och för varor, och vi tänker se till att göra det. Det är ett lika legitimt ansvar. Den här regeringen kommer aldrig att fatta sådana beslut som försvårar transporter av vare sig människor eller varor. Den rimliga lösningen är att vi, med det ansvaret, ser till att tillsätta en förhandlingsperson som får väga de intressena mot varandra och se hur vi kan både åstadkomma fler bostäder och se till att ha säkra transporter i . Svaret från regeringen är fortfarande höljt i dunkel. Ska läggas ned eller inte? Socialdemokraterna i vill lägga ned flygplatsen . i regeringen vill också göra det. Jag ställer frågan igen: Vad tycker den samlade regeringen om ? En annan fråga handlar om Förbifarten. Pausknappen fram till kommer att kosta skattebetalarna för att och Socialdemokraterna inte kan komma överens. är mycket pengar. Det är mer än många län i landet får för sina länsvägar . Och det är lika mycket som staten lägger på de enskilda vägarna under . Jag skulle vilja fråga , nu när 1 miljard tickar på: Vilka vägprojekt och järnvägsprojekt i landet kommer att behöva läggas ned på grund av att man ska betala förseningsavgiften på 1 miljard för Förbifart ? Det som jag och regeringen säger när det gäller Brommafallet är att om det nu finns motsatta intressen är det statens ansvar att se till att de intressena möts. Därför är det rimligt att staten, regeringen, tillsätter en förhandlingsperson som ska titta på hur detta kan lösas på bästa möjliga sätt. Det är inte detsamma som att ska läggas ned. Dra inga förhastade slutsatser! Det är detsamma som att vi ska se till att ha både utveckling av bostäder i denna region och transportlösningar för både och hela landet som tillgodoser bra utveckling för både näringspolitik och arbetsmarknadspolitik. Samma sak gäller för Förbifarten. När och nu får nya ledningar tycker vi att det även där är rimligt att diskutera om man vill ha nya förutsättningar för detta. Det är inte heligt för oss att det måste starta exakt . Vi vill se till att få ett snabbt, formellt avslut på ärendet. Vi får se på vilket sätt vi går snabbast framåt. Men det måste få en formell och korrekt hantering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund För de flesta svenskar är aborträtten något självklart. I den här kammaren har den ett stabilt och massivt stöd. Kvinnor har rätt att bestämma över sina egna kroppar. I har dock både och röstat för ett förslag från om att införa det som kallas samvetsfrihet. Innebörden av det är att sjukvårdspersonal ska kunna vägra att utföra aborter. Det är ett direkt försök att angripa aborträtten. Det är den strategi som abortmotståndare runt om i världen och i följer, eftersom man vet att det är omöjligt att angripa aborträtten rakt av. Vi kan se det i , i och i andra länder. Frågan kommer snart att nå i . har svårt att svara på om det är lagligt eller inte. Men om det skulle visa sig att vi måste se över lagstiftningen för att värna aborträtten och stoppa den här typen av förslag, vilket jag tycker är rimligt, är regeringen i så fall beredd att ta ett sådant initiativ? Först får vi se vad utfallet blir. Det här är en principiellt mycket viktig diskussion. När det gäller svensk sjukvård och det vi kan erbjuda, också när det gäller aborter, ska alla få samma behandling, samma bemötande oavsett var i landet man befinner sig. Vi ska ha nationella regler för detta. Jag är bekymrad över att man börjar diskutera i den riktning som ger uttryck för. Om den linjen ska fullföljas kommer vi nämligen snart att ha någon annan som inte vill behandla något annat och någon tredje som inte vill behandla det tredje. Det är inte bra. Vi ska ha nationella riktlinjer. Det innebär också att du ska bemötas på samma sätt oavsett vilket landsting du bor i. Låt oss nu först följa diskussionen. Sedan får vi se om det finns anledning att agera efter det. Jag vill tacka statsminister för svaret. Det här handlar just om tillgången till säker abort och om att det är en rättighet. Det är klart att man naggar den rättigheten i kanten om personalen vägrar att utföra den. Det kan man se av det faktiska resultatet också. Jag kan inte tolka statsministern på något annat sätt än att om olyckan skulle vara framme, om de borgerliga partierna gör det här och får göra det här, måste man se över hur vi ska kunna få en fungerande, likvärdig lagstiftning på området i hela landet. Ett sådant besked välkomnar jag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Jag kan bara konstatera att vi inte har någon annan ambition än att det ska finnas likvärdiga regler i vårt land. När vi står upp för en rättighet, exempelvis aborten, ska vi göra det även nationellt. Vi får som sagt var se vad utfallet av detta blir och sedan agera utifrån det. Före valet sade i om en ny regering som han skulle leda: Varje beslut som fattas ska prövas utifrån om de ger fler jobb eller ej. Han lade också till: Om jag får bilda regering kommer jag att kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. har den nya regeringen fattat beslut om halverat RUT-avdrag, höjda skatter på transporter, höjda skatter på gamla som jobbar, höjda skatter på unga som jobbar, att öppna för snabbstängning av kärnkraft, att öppna för stängning av och att öppna för att stoppa Förbifart . Min fråga är: När frågade sina statsråd om detta leder till fler jobb eller inte, vad svarade de då? För någon som just har ingått i en regering som uppvisade sådana resultat när det gäller arbetslöshet på exakt den politik som efterfrågar kanske det vore på sin plats med lite mer ödmjukhet. Ni efterlämnade högre arbetslöshet än när ni tillträdde, högre ungdomsarbetslöshet och högre långtidsarbetslöshet, . En del av detta beror på exakt de åtgärder som du hänvisar till. Vårt svar är att vi behöver en annan politik. Det var också väljarnas besked. De fyra tidigare regeringspartierna tappade tillsammans . Det var inget strålande betyg för den genomförda politiken. Vårt besked är att vi har en helhetslösning på detta. Vi måste se till att först investera rejält i både bostäder och infrastruktur, se till att vi har en näringspolitik som efterfrågar arbetskraft och inte minst se till att de människor som finns på arbetsmarknaden faktiskt kan ta de jobben. En nyckelfråga är att se till att vi lägger resurser på utbildningsdelen så att människor faktiskt kan ta jobben. Ja, det är en annan politik. Jag är helt övertygad om att den kommer att leda till lägre arbetslöshet. Det är anmärkningsvärt att statsministern upprepar detta. och hela världen har gått igenom den djupaste finanskrisen . har det skapats 340 000 nya jobb i . har minskat sin statsskuld . Vi har byggt ut välfärden, och vi har sänkt skatterna för vanligt folk. går ju ut ur finanskrisen som en av västvärldens starkaste ekonomier. Sluta att baktala situation, ! Det vinner du inget på. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Sanningen är ju den att ni inte har satt jobben främst. Du har inte ställt frågan till dina statsråd om vad dessa åtgärder innebar för jobben. Då hade de förmodligen avrått från de åtgärderna. Det är ju andra saker som ni har satt främst. Det diskuteras nu i tidningsspalterna vilka som är de största sveken när det gäller , Förbifarten och allt vad det nu är. Jag vet inte om något av dem är det största sveket. Det största sveket är att ni, när det har kommit till kritan, har låtit antitillväxtlinje gå före jobben. Det är den nya regeringens största svek. Man baktalar inte om man talar om hur sanningen är. Den förra regeringen - i vilken var vice statsminister - var fullt upptagen med att se till hur man skulle komma ur ett besvärligt budgetunderskott. Det lämnade man över till den nuvarande regeringen. Vi tänker ta oss ur det sakta men säkert. Men det kräver att fler människor kommer i arbete och att vi får fler arbetade timmar i ekonomin. Då går det inte att ha en situation där kanske uppemot 80 000 människor inte kan ta ett arbete av den enkla anledningen att de inte har fått rätt utbildning. De måste få utbildning. Det är av det skälet som regeringen satsar just på utbildningsmöjligheter. De som går i skolan , men också de som har kommit in i vuxenlivet, måste få den möjligheten. Det är av det skälet som vi satsar på extratjänsterna i välfärden. Det är av det skälet som vi satsar på traineejobben. Här finns en alldeles utmärkt möjlighet att se till att detta blir verklighet, så kan vi pröva något nytt i stället för det som prövades och som inte befanns ha någon effektiv framgång. Regeringen vill avskaffa människors rätt att välja vårdcentral genom vårdval. kom en rapport från , som jag antar att statsministern har tagit del av. bekräftar att vårdvalet har ökat tillgängligheten inom vården, någonting som har varit ett stort problem . Det är ett stort framsteg. föreslår också att vårdvalet ska utvecklas för att bli ännu bättre. Jag utgår ifrån att har fått regeringen att tänka till. Jag antar att det även för er framstår som väldigt oklokt att försöka avveckla det vårdval som menar borde utvecklas. Jag undrar därför: På vilket sätt kommer regeringen att ta vara på förslag om ett vidareutvecklat vårdval? Jag tror att har läst rapporten lite väl fort. Man kan läsa den också på ett annat sätt. Den visar rätt så tydligt att tillgängligheten förbättrades innan vårdvalet infördes. Den påvisar också att det har blivit fler vårdcentraler, ofta i områden där det finns mindre vårdbehov, men färre vårdcentraler där det finns komplicerade och tyngre vårdbehov, ofta i fattigare områden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund I rapporten påtalas också att den likvärdiga vården inte är någon likvärdig vård, därför att tillgängligheten i vården är beroende av om du har en lätt eller om du har en tyngre sjukdom, om jag ska uttrycka det enkelt. Här finns, precis som säger, all anledning att läsa rapporten och dra slutsatser. En viktig principiell slutsats för vår del är att det inte i första hand ska vara företagen som avgör om man ska starta en vårdcentral eller inte, utan det borde rimligtvis finnas ett demokratiskt inflytande över den processen. Jag har läst och jag har förstått. De som har tagit del av regeringens förslag när det gäller avskaffat vårdval säger någonting annat. Handikappförbunden, , , , , sjukgymnasterna, personalen och patienterna är emot regeringens förslag om att avskaffa vårdvalet, eftersom man ser att det skulle försvåra för vården att ha patienten i centrum. Alla säger inte nej. Det finns några som tycker att regeringen har ett bra förslag. Det finns rödgröna landstingspolitiker som jublar. Äntligen ska de få ta bort det vårdval som gett patienterna alldeles för mycket att säga till om. Jag förstår att regeringen gärna vill hålla sig väl med rödgröna landstingspolitiker, men har ni funderat något på om det skulle finnas något annat sätt att göra detta på än att avskaffa människors rätt att välja vårdcentral? Det är ju inte det som det är fråga om, att avskaffa människors rätt att välja vårdcentral. Det som gäller är huruvida företagen ensidigt ska få bestämma om man ska öppna en vårdcentral eller inte. Ska det finnas ett lokalt inflytande över den processen? Vi menar att det bör göra det. Det innebär att inte behöver vara orolig. Inom de landsting där det finns en stark majoritet för detta kommer så att ske. Då får man själv bestämma det. Skulle man i något annat landsting tycka att det finns en annan ordning som är bättre måste man rimligen få välja det. Det kommer per automatik inte att innebära att man inte kan välja vårdcentral. I det fallet får demokratin avgöra det. Frågan står mellan å ena sida de som tycker att marknaden ska styra detta helt och hållet eller å andra sidan de som tycker att marknaden mycket väl kan finnas där under demokratisk kontroll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Ännu finns det ingen vinter i sikte, men det står inte på. Härligt, tycker vissa. Förfärligt, anser andra, inte minst alla tågpendlare och godstransportörer, eftersom vinter ofta är synonymt med signalfel, isbelagda växlar, förseningar och inställda tåg. Den fråga som många av oss ställer, inte minst här i kammaren, på åhörarläktaren, på arbetsplatser och i näringslivet är om det kommer att bli ännu en kaotisk järnvägsvinter med stora förseningar och inställda tåg. Kan vi lita på att järnvägen fungerar när vintern väl anländer? Jag vill därför fråga statsministern vilka åtgärder regeringen har för avsikt att vidta för att skapa ett robustare och mer pålitligt järnvägssystem så att man undviker kaos . Vilket är statsministerns besked till landets alla tågpendlare och godstransportörer? Just transporterna - som tidigare här har diskuterats när det gäller - är ju en av de absolut viktigaste faktorerna för att vi ska kunna ha en arbetsmarknad som fungerar på riktigt. Därför finns det i det här fallet flera sätt att lösa det på, att vi får större tillgång till transporter på lång sikt på järnväg och på annat. Inte minst måste vi få det som vi har att fungera. Av det skälet har regeringen tillfört för att förbättra järnvägsunderhållet. Infrastrukturministern har också kallat till sig de olika aktörerna för att höra sig för hur man förbereder för kommande vinter. Hur är det med växlarna? Hur är det med kontaktledningarna? Allt detta har gåtts igenom på ett systematiskt sätt. Efter de svar som infrastrukturministern har fått har hon uttryckt att hon känner en tillförsikt inför kommande vinter, men hon kan självfallet inte garantera att det inte blir förseningar, om det blir en extrem vinter med extremt mycket snöfall. Men det kommer att bli betydligt bättre. Vi möts regelbundet av nyheter om hur olika företag agerar utomlands. agerar de som goda förebilder, men ibland också som det rent motsatta. Bland dessa företag har det funnits både privat ägda och offentligt ägda. uppmärksammades företag som använder sig av förmånliga skatteregler i andra länder för att undvika att betala skatt i . Vi har också fått exempel på företag som köper råvaror i områden där människors rättigheter kränks. har det i FN, i EU, i enskilda länder och inom näringslivsorganisationer arbetats med att ta fram etiska riktlinjer för företags agerande utomlands. Men det har snarare varit rekommendationer än bindande regler. De har visat sig inte vara fullt tillräckliga för att undvika de dåliga exemplen. Avser statsministern att ta några initiativ i det internationella arbetet för att uppmärksamma och stärka företagens möjligheter att ta socialt och miljömässigt ansvar i den globala ekonomin? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Tack för frågan! Det är ett av de områden där regeringen tänker vara offensiv. Skälet till det är att vi måste se och förstå att vårt land är en viktig del i en global kontext som är helt annorlunda än för bara . Därför har jag introducerat det som jag kallar Global new deal. Det innebär att vi måste ha en helt annan diskussion på global nivå. Vi måste diskutera hur vi får till en utveckling av den globala ekonomin som gynnar alla människor och missgynnar ingen. Det ska ske utifrån ekonomisk hållbarhet, ekologisk hållbarhet och inte minst social hållbarhet. Vi måste se till att regelverk som sluts inom exempelvis , , IMF och andra stöder den typen av utveckling. Vad gäller dem som smiter från skatten kan jag säga att min uppfattning är att man ska göra rätt för sig. Också företag ska betala skatt. Nästa fråga är om det man gör i landet är olagligt.