kam-fs · H1C120140313fs · 2014-03-13 14:00:00 — har vi fyra allianspartiledare presenterat en satsning på mindre klasser i skolan och fler utbildade lågstadielärare - faktiskt en 40-procentig ökning av platser för lågstadielärare - men också en tioårig grundskola. Allt det här finansieras från staten ned till kommunerna, som har ansvaret för skolans utveckling.Vi tror att miljardsatsningen på skolan och eleverna, som givetvis kanaliseras via landets alla kommuner, kommer att leda till högre kunskaper och att fler barn i tidig ålder får möta fler duktiga lärare.Det är alltså en konkret sak i höstens kommande budget: en offensiv satsning på skolans område. Jag undrar om det är någon satsning på förskola också. Men det kanske statsrådet sade. Skolan är ju allt från förskolan upp till högre utbildning. Jämför man de satsningar som finns och de som fanns 2006 lägger alliansregeringen 7 miljarder mer 2014 än 2006 på skolan - från förskolan upp till komvux. Det är inte bara resurserna som spelar roll utan även innehållet och kunskapsfokuseringen.Tidigare nämnde jag den lågstadiesatsning som regeringen kommer att göra för elever och lärare. Men vi har också presenterat en förskolesatsning där vi ser till att få fler utbildade förskollärare och mindre barngrupper i förskolan.Det här är ett kommunalt ansvar, men vi ser att det är viktigt för både våra yngre och våra äldre barn som går i att man får resurser för att kunna minska grupperna och få fler utbildade lärare. Av den anledningen väljer regeringen att göra denna välfärdssatsning under årets budget. Jag tänker ta upp frågan om den fossiloberoende fordonsflottan mer konkret.I veckan startades en stor biogasanläggning i . Det var som gjorde det. Anläggningen är den största i , en investering på 1 ½ miljard kronor. Det kommer att innebära att 15 000 bilar eller 400 bussar kommer att kunna köras med biogas.Det är en stor satsning. Men ett stort problem - och det är inte bara ett problem i utan kommer att vara ett problem i hela landet - är illojal konkurrens från olika EU-länder där man kan starta biogasanläggningar med stort statligt stöd och sedan exportera biogasen till . Här undandrar man andra möjligheten att starta liknande biogasanläggningar eftersom konkurrensen är illojal.Vad vill statsrådet göra åt detta? Vi är tillbaka på klimatfrågorna och vad vi ska göra i det sammanhanget men också på teknikutveckling och innovation samt allmänna miljöfrågor. Jag ska försöka ta så mycket jag kan på de jag har till förfogande.Rent allmänt är det naturligtvis så att frågan om transportsektorns utsläpp är oerhört viktig. Jag tycker att det är roligt att se att de utsläppen nu till vissa delar går ned och att fordonsflottan har förbättrats så otroligt mycket. När alliansregeringen tillträdde hade en fordonsflotta som tekniskt sett var jämförbar med . har vi en fordonsflotta som är bland de modernaste i Europa.Nu gäller det att hantera de olika bränslena teknikneutralt men se till att de utvecklas. Jag ber att få återkomma. Det var ju inte riktigt ett svar på min fråga.Det pågår alltså ett arbete med att skapa biogasproduktion i olika delar av . Det är viktigt att man stimulerar den produktionen i respektive land och inte med statsstöd konkurrerar ut biogasproduktionen i ett annat land. Det var det som var frågan.Kommer den att dra till exempel och inför eftersom man gör just detta i dessa två länder? Det är det som är frågeställningen.Vad gör regeringen? Om inte regeringen agerar nu kommer detta att sätta stopp för biogasanläggningar i . Då missar vi vår möjlighet att få ned fossila bränslen och få över fler och fler av våra fordon på den fossilfria gasen, alltså biogas. Det är det som är frågeställningen.Vad gör regeringen inom EU för att se till att man arbetar på likvärdiga konkurrensvillkor? I stöder vi teknikutvecklingen för hela bilbranschen men särskilt för de miljöbilar och miljöbränslen som inte bara skapar jobb här utan också bidrar till miljö- och klimateffekter. Det är naturligtvis otroligt viktigt.Det innebär att vi ser till att här finns teknikutvecklingsstöd och stöd för innovation. Vi har historiskt höga miljöforskningsanslag, och vi försöker också med skattemedel se till att kostnaden för alternativa bränslen är lägre än för fossila bränslen.När det gäller de andra alternativa bränslena såg vi till att höja kraven på inblandning också i de fossila bränslena så att låginblandningen blir bättre och högre i procentgrad.Vi använder inte olagliga statsstöd i på det viset. Jag kan inte svara på hur det ser ut i andra länder. Det är inte ansvar att se till att man inte har olagliga statsstöd i ; det är kommissionens ansvar. När vi ser och spårar sådana här effekter påtalar vi naturligtvis det för kommissionen. Det är kommissionen som ser till att man inte fuskar med reglerna. gjordes en överenskommelse mellan den svenska och den finska regeringen om att göra det möjligt att sända finsk tv i och svensk tv i . Det var till stor glädje för många på båda sidor om Bottenhavet.Möjligheterna för sverigefinnarna att ta del av finska nyhetsprogram - det kan vara sport, kultur och så vidare - är viktig. Vi ska också komma ihåg att det är viktigt för dem att kunna följa finska valrörelser, val till riksdag och av president. Man kan göra det via TV Finland.Nu har det kommit oroande signaler om att man ska begränsa finska Yles sändningar i . Men i kan man se SVT över hela landet.Min fråga är: Har kulturministern ambitionen att föra en dialog med den finska regeringen om möjligheten att se TV här i ? Frågan är som bekant inte helt ny. Jag har haft kontakter med den finska regeringen, men det har då rört en annan fråga. Då handlade det om de boende på , som var angelägna om att kunna se svensk tv. Det får de inte riktigt, på grund av upphovsrättsfrågor.Jag träffade en kollega till som sade att man planerar en uppvaktning hos mig från det tvärpolitiska nätverk här i som värnar svensk-finska relationer. Det ser jag mycket fram emot. Jag kan säga att vi från regeringens sida verkligen har stärkt minoritetsspråken. Det har vi talat om . Det har vi bland annat gjort via språklagen och uppdrag till och folkminnen. Det gäller även möjligheten till hemspråk, förvaltningsområdena och, inte minst, public service - som har ett särskilt uppdrag att utveckla detta. I finns det ca 700 000 sverigefinnar, mig själv inkluderad. Precis som det är viktigt för oss att stärka och vidmakthålla det finska språket i är det viktigt att det svenska språket vidmakthålls och stärks i . Det är oerhört viktigt att man över hela kan ha samma möjligheter att se finsk tv som man har i . Vi vet att finska språkets ställning har försvagats och fortsätter att försvagas. Ett bra sätt att revitalisera språket är naturligtvis att människor kan ta del av tv, kulturprogram och så vidare. Det är alltså en jätteviktig fråga för en jättestor grupp. Det gläder mig att ministern känner till att det är en uppvaktning på gång. På mitt arbetsrum ligger det högar av brev om just detta, så vi får väl ordna det från den fina förening som finns här i . Ni är varmt välkomna att komma upp och tala med oss om det, !När det gäller det tog upp om hur man i har problem att stärka svenskan - för det här är ömsesidigt - oroar det mig i allra högsta grad att det finns en kampanj mot svenskan från Sannfinländarna. Den är såväl vulgär och grov som osaklig. Vi har en lång gemensam historia - - och vi försöker på olika sätt stärka språken för att man ska kunna ta del av finska också i . Det har vi gjort genom bland annat språklagen och nya anslag. Det tycker jag är positivt, och det har vi alla glädje . Den digitala teknik som finns gör det också möjligt att få till exempel filmer översatta så att man lättare kan följa dem på exempelvis finska. Ni är dock välkomna, ! Min fråga går till statsrådet . Att så många som möjligt har ett arbete att gå till är viktigt av flera skäl. Det handlar om att få känna sig delaktig och behövd, och för samhället i stort är det genom arbete och skatteintäkter vi har möjlighet att finansiera våra gemensamma åtaganden. Där ser vi glädjande resultat av regeringens politik: Tack vare - inte trots, utan tack vare - att vi sänkte skatten på arbete har vi fått ökade skatteintäkter totalt.Jag menar att vi måste se vad vi kan göra för att underlätta för människor att starta företag, och inte bara starta utan också gå vidare så att småföretagare vågar anställa. Jag bedömer att det finns en stor potential att skapa arbetstillfällen i landets alla småföretag. Min fråga är hur näringsministern tänker att vi på bästa sätt ska göra för att stimulera fler småföretag som kanske inte har någon anställd alls att våga ta steget och anställa sin första medarbetare. Vad glad jag blir över fråga! Den delar nämligen den syn jag själv har på hur jobben ska växa fram i hela landet. Det är nämligen inte genom målsättningar, strategier, innovationspolitiska råd eller liknande som jobben skapas. De skapas inte ens genom konstgjorda åtgärder, som vi ibland debatterar här i , utan genom att vi skapar goda villkor för jobbskaparna: landets småföretagare.Regeringen har sänkt arbetsgivaravgifterna, och vi har sänkt egenavgifterna . Det kommer vi att fortsätta med om finansiering finns. Vi har också minskat regelkrånglet - vi är den första regeringen någonsin som har minskat regelkrånglet. Vi har även stoppat en del krav från oppositionen, som månadsuppgiftslämning och annat, för att minska regelbördan. Vi kommer att fortsätta att arbeta med principen "en dörr in" för uppgiftslämnande, det vill säga att man ska få lämna uppgifter en gång till ett ställe. Det är någonting vi vill ha på plats . Jag tackar för svaret. Det finns väldigt många enmansföretag - eller, om man så vill, enkvinnasföretag - i landet. Många tvekar inför att bli arbetsgivare, av flera skäl. Det är ett stort ansvar och naturligtvis en stor kostnad. Hur ser statsrådet på tanken att rikta en nedsättning av arbetsgivaravgifterna direkt till de minsta företagen? Det handlar alltså om en form av grundavdrag vid debiteringen som skulle göra det avsevärt förmånligare att anställa den första medarbetaren. Jag tror att det skulle vara ett verksamt medel för att sänka tröskeln för landets alla soloföretagare att gå från att jobba och slita själv till att faktiskt bli arbetsgivare, det vill säga ta det första steget och sedan kunna växa vidare. Vi följer attityderna till företagande, och den faktiska statistiken, . Det är väldigt glädjande att se att fler unga, fler kvinnor och fler äldre, alltså pensionärer, driver företag jämfört med . Vi har också konsekvent sänkt kostnaderna, minskat regelkrånglet och ökat tillgången till kapital, inte minst genom det investeraravdrag som trädde i kraft . Vi kommer att fortsätta med det, för det är genom goda villkor för företagande vi får fler jobb i hela landet. Samlat från regeringens sida har vi inga paket vad gäller arbetsgivaravgifter inför nästkommande mandatperiod , utan det återkommer vi till när vi presenterar Alliansens valmanifest. Från enskilda partier i regeringen finns det dock förslag som innebär sänkta arbetsgivaravgifter riktade till mindre företag. Min praoelev går i årskurs 8 och sitter uppe på läktaren. Hon undrar precis som jag, , varför högskolebehörigheten inte är obligatorisk i alla gymnasieprogram. har inte gjort sitt gymnasieval , men det är snart dags.Det var tidigare obligatoriskt, och sedan har regeringen tagit bort möjligheten. Då löd huvudargumentet att alla minsann inte skulle bli akademiker. Sedan backade man, och låter man huvudmännen ge möjlighet för eleverna att läsa in den allmänna högskolebehörigheten på åtminstone sju av de tolv yrkesprogrammen - om huvudmannen kan ge den möjligheten. Det är alltså kommunernas välvilja det hänger på; det är inte ett obligatorium. Jag undrar hur huvudargumentet lyder den här gången - varför låter man över huvud taget kommuner göra detta? Jag undrar också: Varför inte släppa det här fritt? Låt det omfatta alla yrkesprogram, så att till och med alla elever på naturbruksgymnasier kan ta del av det. Varför säga att vissa får men inte andra? Vad glad jag blir att du väljer att praktisera i , ! Jag hoppas att du får lära dig mycket under denna vecka.En av de saker vi nu diskuterar är en stor villfarelse Socialdemokraterna försöker framföra angående det svenska skolsystemet. Det är nämligen inte så att man inte får någon högskolebehörighet när man går yrkesprogram, utan oavsett vilket program man går i skolan har man möjlighet att få högskolebehörighet. Regeringen hade tidigare ett mål om att av årskullen skulle gå vidare mot högre utbildning. Man nådde aldrig det. Den här regeringen är nu på väg upp mot . Vi överstiger alltså vida det regeringen aldrig nådde.För mig är det viktigt att ha en gedigen lärlingsutbildning, för det praktiska och det man gör med händerna ska vara minst lika mycket värt som det teoretiska och det man gör på de teoretiska programmen. Alla som vill ha en behörighet till högre utbildning och kunna söka vidare kan göra det även genom det skolsystem vi har . Kallar du det villfarelse, ? Faktum är att det är ni som har tagit bort den obligatoriska högskolebehörigheten för yrkesprogrammen. Sedan låter ni kommunala skolhuvudmän ge eleverna möjlighet att läsa in det genom att använda sina individuellt val-poäng till detta. Det är någonting eleverna som går på de studieinriktade programmen inte behöver göra. Faktum är också att ni har backat från det ställningstagande ni hade från början, det här att alla inte skulle bli akademiker. Det här handlar om att rusta elever med fördjupade kunskaper, oavsett vad de ska göra. Jag kan upplysa om att det inte är någon villfarelse att och hennes kompisar begriper det här bättre. De tänker söka ett program där de får allmän behörighet, för de inser att de behöver det . De inser det, men det gör inte regeringen. Jag välkomnar att Socialdemokraterna av regeringsinnehav nu i opposition har närmat sig borgerlighetens syn på kunskap i skolan och vikten av kunskap i skolan.När vi stöpte om för gjorde vi det för att ge möjligheten för elever både med praktiska kunskaper och med teoretiska kunskaper att nå godkända betyg. Det är möjligt att få högskolebehörighet oavsett vilket program man går på. Säg inget annat!Vi har sett till att lärlingsutbildningarna har återinrättats i . Vi har sett till att speciallärarutbildningarna har återinrättats i . Det var två saker som en socialdemokratisk regering tog bort vid makten, vilket jag tycker är oerhört synd i ett land som ska se till att rusta sig för framtiden. Vi behöver både experter och forskare, och vi behöver människor som arbetar inom industrin, inom och liknande. Då måste vi inse att det behövs olika utbildningar i gymnasiet, och det är jag beredd att stå fast vid. Jag har en fråga till statsrådet . Den handlar om Syrien.I dagarna har kriget i pågått . 100 000 människor har dött och ungefär 600 000 är skadade. 10 miljoner är på flykt, varav 2,5 miljoner utanför . Sjukhusen är skadade, och de fungerar mer som en plats att dö på än som sjukhus. Sexuella övergrepp pågår regelmässigt. Alla drabbas, såväl kvinnor och män som barn. Dessutom håller på att kollapsa, eftersom av befolkningen är flyktingar.Min fråga är: Hur skulle ett kollapsat påverka regionen och framför allt flyktingströmmarna? Jag tackar så mycket för frågan, även om jag hade kunnat önska att den aldrig hade behövt ställas.Det här är ett scenario som till varje pris måste förhindras. Det är så många människor som har lämnat som har fått en tillflykt i . Ytterligare ett land i närhet som kollapsar skulle kunna skapa chockvågor som leder till dominoeffekter i hela regionen med enorma humanitära lidanden som följd.Vi ska hålla i minnet, när vi diskuterar de förhållandevis blygsamma mängder av människor som har tagit sig till Europeiska unionen för att söka asyl, att länder, precis som säger, i närheten av rymmer helt andra mängder. Vi pratar om 970 000 människor i , 640 000 i , 600 000 i , 230 000 i och 135 000 i Egypten.Det är klart att utan att på plats hjälpa de här människorna att få drägliga förhållanden, utan att hjälpa de här staterna, kommer vi att få mycket stora problem framöver. har ju fått i uppdrag av FN att samordna kvotflyktingar från på global basis. Hur framskrider det arbetet, och hur går det med vidarebosättningen inom EU? Precis som jag sade handlar det om att kunna göra olika saker , att hjälpa människor på plats och sedan se till att de människor som har skyddsbehov och måste lämna regionen får en möjlighet att göra det på ett säkert sätt bortom människosmugglarnas klor.Vidarebosättning är kärnan i de solidaritetsåtgärder som vi kan rikta mot de här människorna. Det är ett stöd till de mest utsatta och ett stöd till de stater som vi precis diskuterade, som har tagit emot väsentligt större mängder av människor.Det kärngruppsarbete, core group-arbete, som har fått i uppdrag via att hantera går ut på att försöka skapa 30 000 platser för kvotflyktingar runt om i världen. , när jag står här och talar i talarstolen , har 20 stater, varav 12 är medlemsstater i Europeiska unionen, erbjudit 18 800 platser för vidarebosättning eller inresa på humanitär grund.Det här är ett arbete som vi kommer att fortsätta med. Jag är oerhört stolt över att det är av alla stater som fått i uppdrag att samordna detta. Det är ett erkännande av vår migrationspolitik och ett erkännande av den ställning som vi har som en humanitär stat i världen. I 2014 får inte kvinnor betalt för sitt arbete. Osakliga löneskillnader gör att svenska kvinnor går miste om . Det motsvarar under ett arbetsliv. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt.Jag undrar om näringsminister kan svara på vad regeringen tänker göra för att kvinnor ska få betalt för sitt arbete. Jag vill tacka för en otroligt angelägen fråga, nämligen den om jämställda löner. Oavsett kön ska man ha samma lön för samma utfört arbete.Som vet, som mångårigt aktiv inom fackföreningsrörelsen, är det arbetsmarknadens parter som sätter löner. Men den offentliga sektorn är här en väldigt viktig aktör som arbetsgivare.Många kvinnor arbetar inom den offentliga sektorn. Av den anledningen har regeringen valt att inrätta karriärlärartjänster med 5 000 eller lönepåslag för duktiga lärare. Det är ett sätt för staten att gå in och stödja kommuner när de sluter löneavtal.Jag hoppas givetvis att såväl arbetsgivare som fackföreningar ser till att föra upp just kvinnors löner. Det är som sagt i grunden inte en regeringsfråga, men i fallet med karriärlärartjänster har vi gjort detta.Jobbskatteavdraget och minskningen av den statliga skatten är också viktigt för många kvinnors möjlighet till mer pengar i plånboken. Problemet är att regeringen medverkar till att upprätthålla det här oskicket. fanns det lagkrav på lönekartläggning. Då skulle arbetsgivare med fler än tio anställda göra kartläggning . Detta har regeringen tagit tillbaka, och gäller bara vart tredje år.I en rapport från fackförbundet konstaterar man att efter lagändringen har kartläggningarna blivit färre. Eftersom lönekartläggningen ska fungera som ett instrument för att komma till rätta med osakliga löneskillnader innebär de färre kartläggningarna att skillnaderna kvarstår.När JämO fick uppdraget att göra en stor undersökning av detta kunde man konstatera att lönekartläggningarna under 2006-2008 hade resulterat i att över 5 000 kvinnor fick högre lön. När regeringen nu har medverkat till att få bort detta är det inte bara det att man sitter handfallen vid sidan om och låter parterna sköta det, utan man ökar skillnaderna genom sin politik.När ska regeringen återkomma med det av beställda att lönekartläggningarna ska återgå till att ske ? För att kvinnors löner ska öka krävs att arbetsmarknadens parter ser till att det sker. Det krävs också en skattepolitik som möjliggör för dem med låga och normala inkomster att få behålla mer pengar i plånboken. Vi i alliansregeringen har genom våra jobbskatteavdrag sett till att en sjuksköterska får nästan 25 000, en månadslön, mer i sänkt skatt och mer pengar i plånboken.En tredje modell handlar om att även kvinnor ska ha många olika arbetsgivare inom välfärden att välja mellan för att på det sättet kunna få upp sina löner.Lönekartläggning är jätteviktigt. Men att göra lönekartläggning , innan man ens har hunnit ha lönesamtal, ser jag inte som verkningsfullt. Därför tror jag att är mer effektivt för att kunna följa detta på lite . Jag vill heller inte lägga onödig administration på de riktigt små företagen. Syftet med arbetskraftsinvandring är egentligen att fylla luckor på arbetsmarknaden där det inte finns tillräckligt många i med rätt kompetens. Tyvärr utnyttjas det till lönedumpning. Det handlar alltså om billig arbetskraft och försämrade villkor.Det här är ett stort och växande problem. Vi kan se det inom byggbranschen och inom Transport, där man räknar med att en tredjedel av transporterna har tagits över av oseriösa företag.Det värsta exemplet är kanske bärplockarna som år knappt har fått någon lön alls. Vissa har inte fått ett öre, andra har tvingats skriva under papper på en sämre lön än den man kom fram till från början.Min fråga är: Vad gör regeringen åt de här stora problemen? Det är alltid intressant när människor använder uttrycket "stora problem". Vi kan börja med att konstatera vad LO själv sade i en artikel i när det gällde frågan om hur många människor som egentligen omfattas av arbetskraftsinvandring över huvud taget. På LO:s område handlar det om 4 500-6 000 personer - stort problem! Hur mycket är då detta i förhållande till vår totala arbetskraft i ?Det är 20 279 människor som har fått arbetstillstånd i . Av dem har cirka hälften högskoleutbildning eller liknande. Den största gruppen, som utgör en dryg fjärdedel, är dataspecialister. Hur mycket är dessa 20 000 personer i förhållande till den totala arbetskraften på 4,6 miljoner sysselsatta? Jo, det är 0,4 procent.Hillevi säger att det är ett stort och växande problem. Nej, det är det absolut inte.Däremot är arbetskraftsinvandringen en oerhörd tillgång för vårt land, och regeringen tänker fortsätta kämpa för den.