kam-sf · H1C120140227sf · 2014-02-27 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. I går blev den höga arbetslösheten lite extra påtaglig i huvudstad. Arbetsförmedlingen hade av misstag kallat 61 000 arbetslösa till ett möte i . Det blev långa köer, och det blev till och med så mycket kaos att polispatruller kallades till platsen. har väl arbetslösheten blivit så tydlig vid ett och samma tillfälle som i just de bilder som vi såg därifrån.Min fråga handlar om arbetslösheten. Den verkar inte bekymra statsministern och regeringen lika mycket som den har gjort tidigare. Efter sju eller , i högkonjunktur och i lågkonjunktur, har sagt att det mest effektiva sättet att skapa fler jobb i är att sänka skatterna. Det gjorde man 2007 med jobbskatteavdrag 1, under lågkonjunkturen kom jobbskatteavdrag 2, 3 och 4, och kommer jobbskatteavdrag 5. Men det har inte löst problemen. Arbetslösheten har bitit sig fast.Jag vill be statsministern förklara varför regeringen överger sin egen jobbpolitik i ett läge när 400 000 människor går arbetslösa. Bilden av vad som sker i är intressant, eftersom sysselsättningen växer över hela landet men framför allt och tydligast i just den här regionen.Det är viktigt att påpeka att vi har markerat ett omslag i svensk ekonomi. När vi nu förbereder budgeten , som vi ämnar lägga på bord , är det tydligt att svensk ekonomi tar bättre egen fart, mycket tack vare de stimulanser som vi har använt för att hålla uppe efterfrågan i svensk ekonomi. Vi balanserar den svagare exportefterfrågan som vi fortfarande känner av.Det är väldigt jobbskapande att ha en konkurrenskraftig ekonomi med ordning i de offentliga finanserna. Det måste ibland överordnas vad man har råd att göra, för oordning är inte grunden för att få fram fler jobb.Vi är till och med beredda att öka några skatter för att ytterligare stärka arbetskraften när det gäller viktiga utbildningsreformer. Men vi kan inte acceptera att göra det på det sätt som Socialdemokraterna gör, nämligen genom att göra det dyrare att anställa eller lägga ökad skatt på arbete. Jag konstaterar att statsministern för det här året har lagt 20 gånger mer på ofinansierade skattesänkningar än på skolan. Jag tror att svenska folket tycker att det var fel prioritering.Det svar jag får från statsministern är att det inte behövs några insatser nu för att bekämpa arbetslösheten. Den insats som statsministern själv har sagt är den mest verkningsfulla för att skapa fler jobb är jobbskatteavdraget. Jag delar inte bilden att jobbskatteavdraget är så jobbskapande som statsministern har sagt, men du har ju sagt att det är den mest effektiva åtgärd som regeringen har använt för att skapa nya jobb.Nu gör regeringen ett temporärt jobbskattesänkningsstopp . Betyder det att de 400 000 arbetslösa får gå och vänta, att regeringen har haft fel politik? Förklara, statsministern! Har du verkligen lagt på något som du inte längre tror på? Vi har som sagt haft en växande sysselsättning. Det är över 200 000 fler som är sysselsatta. Vi har ett sjunkande ohälsotal och ett minskat utanförskap på över 200 000 individer. Många av dem som stod närmare arbetsmarknaden har fått jobb. Många av dem som med den politik som fördes under år och socialdemokratins tid vid makten skulle ha blivit förtidspensionerade finns nu i stället i arbetskraften och möter ansträngningar för att få arbete.Det är lite svårt att förstå vad far efter. Menar att det är önskvärt att driva en ekonomi ned i diket, med en okontrollerad utveckling av de offentliga finanserna, och tro att det är jobbskapande? I stället borde bejaka att vi säger att vi följer hur svensk ekonomi utvecklas, att det nu sker ett omslag och att vi tar ansvar för det. Då får vi hålla tillbaka. Då får vi vara mer måttfulla och ansvarsfulla. Vi finansierar de ytterligare satsningar som vi vill göra för att stärka arbetskraften.Det är olyckligt att , när jag markerar vilja att göra mer kring svensk utbildning, inte erkänner att det är jobbskapande. Det är min uppfattning att det är, och det hoppas jag att också Socialdemokraterna tycker. Jag har en fråga om 300 spänn.Bara sju veckor efter det att Alliansen sänkte skatten - som vanligt mest för dem som tjänar mest, totalt flera tusen för dem som tjänar 50 000 - säger ni att ni ska sänka studieersättningen för studenter med , alltså sänka ersättningen för dem som har de lägsta inkomsterna och de minsta marginalerna och som slåss mot ockerhöga hyror på en krisande bostadsmarknad.Dagen innan ni föreslog detta kritiserade ni oss för att vi sade att de som tjänar mest, som tjänar , borde bidra med mer till skolan. Vi ser att studenter behöver en trygg ekonomi så att de kan fokusera på sina studier - inte mer lån.Det lämnar en fråga hängande i luften: Hur kommer det sig att har räknat fram att de som tjänar inte har råd att bidra med mer till skolan, medan studenter ska klara sig med mindre ? Det förslag vi har indikerat är att öka studiemedlen från genom att helt enkelt ge möjlighet att låna något mer. Det tycker vi är en riktig inriktning. Det förbättrar möjligheterna för studenter att ha mer pengar. Det är också en viktig investering för unga att utbilda sig via högskoleutbildning och universitetsutbildning. Det är också viktigt att reflektera över att detta är morgondagens höginkomsttagare, som har bättre möjligheter än dem som inte har högskolestudier att återbetala.Vår avsikt med den finansiering som vi får fram på det här sättet är att återinvestera pengarna i det svenska utbildningssystemet.Sedan vill jag påpeka att profilen på hur vi har sett till att folk får mer kvar av lönen är att det entydigt har varit låg- och normalinkomsttagare som har fått störst förbättring, en hel månadslön mer för busschaufförer, metallarbetare och undersköterskor. Det har varit en viktig profil att det är just den typen av grupper som har förstärkts via vår politik. Morgondagens höginkomsttagare säger statsministern till de studenter som ska få mindre för att klara hyran och annat under månaden på för att fokusera på studierna. Säger du det till dem som studerar till att bli lärare, till dem som studerar till att bli bibliotekarier och till dem som studerar till att bli sjuksköterskor? Sanningen är att detta hårdast drabbar de yrken där många kvinnor jobbar i dag.Efter åtta år då inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor har ökat slår ni direkt mot jämställdheten på svensk arbetsmarknad. Det är fel politik. Studenter ska få ekonomi så att de kan fokusera på sina studier - inte sänkta studieersättningar.Det är inget svar att säga till den generation som är på väg att bli den mest skuldsatta i svensk politisk historia att de ska skuldsätta sig ännu lite mer. Vi pratar om människor som kommer att behöva skuldsätta sig upp över öronen för att alls få någonstans att bo.Det är fel politik. Ni slår mot dem med de minsta inkomsterna och de minsta marginalerna. Jag tror i stället att den som tjänar 50 000 kan och vill bidra med mer för att skolan ska kunna bli bättre. Det vore intressant att få ett besked från de rödgröna partierna om vad som gäller beträffande inkomstskatter. Här pratar om nivåer . Socialdemokraterna har en annan nivå. Det vore intressant att få ett gemensamt besked. I avvaktan på det vet inte folk, och jag tror egentligen inte att någon förstår var en eventuell rödgrön politik landar.Sedan vill jag påpeka att om man ökar studiemedlen från är det mer pengar - inte mindre pengar. Ska man föra den typen av resonemang som för bör man verka för att ta bort lånemöjligheterna helt och bidragsfinansiera studierna helt. Men har inte något sådant förslag.Jag vill också påpeka att vi förmodligen har något av världens mest generösa studiemedelssystem totalt sett. Det är ett faktum att vi har högskolestudier utan avgifter och har generösa studiemedel när vi jämför med andra länder, och det har i grunden fungerat. Vi har en hög och växande andel yngre som söker sig till högskoleutbildningen. Det tycker jag är rätt och riktigt. röstade en majoritet av schweizarna ja till att begränsa invandringen från EU. Reaktionerna från EU mot att schweizarna i det kanske mest demokratiska som finns, nämligen en folkomröstning, valde att säga sin mening om invandring lät dock inte vänta på sig. I likhet med hur man behandlade när fel parti valde att bilda regering visar man nu sitt rätta ansikte och det förakt för enskilda länders demokratiskt fattade beslut som tyvärr genomsyrar unionen. EU har svarat med att frysa avtal med , och de ekonomiska följderna kan bli att går miste om mångmiljardbelopp om man inte ändrar sina demokratiskt fattade beslut, detta för att få till stånd en förändring av beslutet. öppnar också de schweiziska socialdemokraterna för ännu en folkomröstning för att människor ska rösta rätt . Min fråga till statsministern blir hur han ställer sig till att en liknande folkomröstning genomförs i och att man låter svenska folket säga sitt om den ansvarslösa massinvandringspolitik som bedrivs här. Vi har val , och väljarna kan då ta ställning till politiska partier som tycker olika. Här i finns många partier företrädda som tror på mänsklig rörlighet och att den ska kunna vara fri och öppen över gränser. Här finns också som inte tror på den typen av rörlighet. På det sättet har man demokratiska möjligheter att påverka. Jag tycker att det är viktigt att påpeka att vi hade en folkomröstning om huruvida vi skulle träda in i Europeiska unionen eller inte. Det var tydligt för svenska folket att friheter som då upprätthålls inom EU är bland annat den fria rörligheten för människor och individer. Jag tror att det i grunden är bra för hela världen och för att vi har den typen av fri rörlighet. Jag ser en särskilt glädjande utveckling när många kommer till och bidrar till att vår sysselsättning växer. Den växer nu mycket brett och framför allt i grupper av utrikes födda som har kommit hit via arbetskraftsinvandring eller via den fria rörlighet som finns inom EU. De hjälper till att bygga välfärd och välstånd för framtida generationer. De balanserar det faktum att vi har allt fler äldre som lever allt längre, vilket är en glädjande utveckling. Då kan vi med hjälp av många fler som kommer hit och arbetar säkra att de får en bra ålderdom. Man ska komma ihåg att det EU som svenska folket röstade om när vi gick med i EU inte är det EU som vi har . Statsministern har tidigare avvisat möjligheterna till en ny folkomröstning om det nuvarande EU. I valet röstar man inte bara om enskilda frågor, utan man röstar om väldigt många frågor. Det kan vara andra frågor som är de som väger tyngst. Men varför ska frågan om invandring vara undantagen för svenska folket att bestämma om? Man kan säga att invandringspolitiken och den invandring som har skett till har förändrat det svenska samhället i dess grundvalar. Inte ens när man 1975 tog beslut om att omdana det svenska samhället och frångå assimileringsprincipen och bilda det mångkulturella samhället fick svenska folket säga sitt. Statsministern har också enligt medierna och i likhet med europeiska kolleger uttalat att inte ska få plocka russinen ur kakan genom att säga nej till invandring. Då undrar jag vad statsministern menar med russinen och kakan. Menar statsministern att russinen är minskad invandring? I så fall undrar jag om statsministern kan fortsätta bedriva denna ansvarslösa invandringspolitiken i . Varför vill statsministern undanhålla det svenska folket russinen i kakan? Jag vill påpeka att det var fullständigt klart för svenska folket att det som var EG och som sedan blev EU visst byggde på principen om fri rörlighet för människor. Sedan har samarbetet absolut utvecklats, men denna del var inte okänd för svenska folket. Låt mig återigen säga att det är ganska tydligt att det här finns åsiktsskillnader. Det finns många partier i denna riksdag som företräder uppfattningen att världen blir bättre när människor får större möjligheter att röra sig fritt över gränser och att vi förstärker vår ekonomi genom att möjliggöra för människor att söka jobb i andra länder. Det kanske inte finns möjligheter till arbete i det egna landet, men då kan det finnas i ett annat land. Det finns också de som tror på stängda gränser: De som hade lyckan att födas i ett visst land ska få vara där, och de ska helst stanna kvar där, och ingen ska få röra sig över till något annat land. Jag tror att det då blir en intolerant och farlig värld, där vi odlar vanföreställningar om varandra på olika sidor om murar och aldrig lär känna varandra och aldrig har tillräcklig kontakt. Vi vet var denna typ av utveckling landar. Den vägen ska inte anträda. Skolan är i kris. Resultaten faller, och skolan blir alltmer ojämlik. Vi har en politik för att vända denna utveckling. Vi vill ta bort det vinstintresse som utarmar skolan, och vi vill satsa på de mest utsatta skolorna. vill ha fler lärare och speciallärare, och vi vill att staten ska ta ett ansvar för skolan. Det vi nu ser är resultatet av av moderat skolpolitik. Vi är bekymrade för vad som händer om detta får fortsätta. Ska ännu fler elever lämna skolan utan att ha klarat de grundläggande kraven? har ni moderater utmanat oss i på skoldebatter. Det uppskattar vi; och vi antar gärna den utmaningen. Vi hoppas att du, , är beredd att möta mig i dessa debatter också - partiledare emellan. En sak har ni börjat ompröva. Ni uttalar er allt oftare kritiskt om vinstintresset som lett till skolkonkurser och till att pengar försvinner. Men ni gör ingenting för att ta bort det privata vinstintresset i skolan. Kommer ni att fortsätta låta och de andra riskkapitalbolagen plocka ut hundratals miljoner avsedda för skoleleverna och låta dem gå till privata vinster i stället? vet att det finns en flerpartiöverenskommelse om att möjligheterna att strama upp reglerna kring detta ska ses över. Jag vill bara invända mot den bild som försöker ge av vad PISA-undersökningen och utvärderingarna av svensk skola har visat. De har absolut visat att resultaten faller. Men det sägs att det i mycket stor utsträckning beror på att kunskapssynen i har varit att unga ska få ta hand om mycket av sin egen kunskapsutveckling och att det har blivit för lite lärarledd undervisning och för lite stöd för enskilda, framför allt för dem som har inlärningsproblem. Dessutom påpekas att förväntningarna på vad vi vill att unga ska lära sig är för låga i och att ungdomarna själva fäster för liten vikt vid sin egen insats i relation till hur andra ska förhålla sig. Där tror jag att vi har svaret. Låt oss då lösa det som har påpekats vara problemen. Vad gör man då? Man har mer undervisningstid, och man har fler speciallärare - där är vi överens. Vi förlänger så att den blir tioårig, och vi satsar särskilt i skolan, för att bara nämna några insatser. Lös de problem som har beskrivits och inte andra. Det finns flera orsaker till att den svenska skolan utvecklas så illa. En av dem är att skolan har blivit så ojämlik. Det beror på vilken skola man går i om man får en bra utbildning . Att återupprätta en utbildning som är bra för alla barn är helt grundläggande. Men det står i motsatsställning till att ha en marknadsstyrd skola, alltså det som kännetecknar skolpolitik. Ja, vi behöver fler lärare. Vi behöver fler speciallärare, vi behöver hjälp till läxläsning i varje skola så att varje elev har möjlighet att få det. Det föreslår vi, medan ni prioriterar att sänka skatterna i stället. Men statsministern valde att glida undan från det som var min huvudfråga, och det är det faktum att skolor går i konkurs. Det handlar om i skolpeng som var avsedda för att ge eleverna just mindre klasser, fler speciallärare och det som saknas hos de privata vinstdrivna skolorna. De har mycket lägre lärartäthet och färre speciallärare. Hur kan ni försvara att ni i ena stunden säger att vi behöver fler lärare och i nästa stund låter pengarna som skulle ha gått till lärare i stället gå rakt ned i fickorna på riskkapitalister? Jag tror helt enkelt inte att detta beskriver den utmaning som svensk skola står inför och inte heller det som PISA-undersökningen har visat. Den visar återigen inte heller att det är det fria skolvalet som är problemet. Vi har för låga förväntningar, det finns hos många unga en felaktig bild av vilken egen arbetsinsats som de behöver göra, och det är för lite individuellt inlärningsstöd för elever som inlärningsproblem. Låt oss åtgärda problemen såsom de ser ut. Vi har till och med sagt att vi är beredda att höja skatten, - stor glädje i . Vi är beredda att höja skatten för att finansiera riktiga och bra utbildningsinvesteringar. Vi ska återkomma till hur vi vill använda dessa resurser. Men det handlar bland annat om det som så klokt har talat om här, nämligen speciallärare, mer av inlärningsstöd, fler lärare, större satsningar tidigt och en förlängning av så att den blir tioårig. Då får vi ett fyraårigt lågstadium, och då får vi extra på oss att se till att barn och unga har instrumenten på plats för att kunna möta ett alltmer komplicerat samhälle och ett alltmer komplicerat arbetsliv när de blir äldre. Det är den väg som vi ska gå. Jag har en fråga till statsministern mot bakgrund av att vi ser ett omslag, en ny fas, i svensk ekonomi. och är efter de tunga ekonomiska kriserna nu i början av en återhämtning. Vi rör oss gradvis mot en bättre konjunktur som kommer att leda till att vi 2018 får överskott i de offentliga finanserna.Samtidigt vet vi att det är när ekonomin vänder som ansvarstagandet prövas i den ekonomiska politiken och också i skattepolitiken. Det påminner inte minst förre finansministern om i sin bok . måste finansieringen av reformerna säkerställas krona för krona som vi undviker yviga löften, stora finansieringsgap och kraftigt höjda skatter på arbete.Vilken bedömning gör statsministern av konjunkturläget i , reformutrymmet, och kopplat till det den framtida skattepolitiken? Vi går från ett läge där tillväxten föregående år låg strax under procenten, inte alls illa i ett som i övrigt i flera hänseenden låg i recession eller där ekonomin låg stilla. Men pekar de flesta bedömare på att det sker en uppväxling till 2 ½ procent, kanske till och med till 3 ½ procent, . Hjulen i kommer att rulla allt bättre av sig själva.I ett sådant läge menar vi att det är rätt att notera ett omslag, att gå från att ha varit med och stimulerat svensk ekonomi och svensk konsumtion för att inte se jobb gå förlorade till att i stället återföra svensk ekonomi till balans och överskott när det gäller offentliga finanser. Jo, för att vi måste ha uthållighet inför nästa lågkonjunktur och finanskris. Och tro mig, sådana kommer att återkomma och återuppstå.Vi vill inte försätta i ett sådant läge som andra länder befunnit sig i, att man börjar bromsa mitt under en lågkonjunktur. Därför måste vi som sagt samla i ladorna. Det kommer att få som konsekvens precis det som tar upp, en krona-för-krona-princip. Det vi vill göra - och det finns saker vi vill göra - måste vi finansiera krona för krona på ett ansvarsfullt vis. Det gäller för oss men också för alla andra partier, menar jag, i denna riksdag. Jag har tagit med mig för i går och . Det är en tidning som, kan man säga, rätt mycket återspeglar det producerande intressen och problem. I går presenterade tidningen en genomgång av Socialdemokraternas politik och konsekvenserna av den och av Miljöpartiets.En intressant observation som tidningen efter sina genomgångar gör är att Socialdemokraternas åtgärder, skattehöjningar, avgiftshöjningar och olika regeländringar, främst är riktade mot tjänstesektorn och tjänstejobben medan , visar analysen, framför allt är riktade mot industrin. 19 miljarder ska de pungslå industrin. Här har vi det producerande mot det konsumerande med mer åt allt och alla.Vi får en bild där de ledande oppositionspartierna valt att dela upp näringslivet i två delar. Det blir en huggsexa. Den ena tar den ena delen och den andra den andra delen.Hur ska vi, herr statsminister, skydda det producerande i denna valrörelse? Vi har en mycket tydlig delning i svensk ekonomi med bättre efterfrågeläge när det gäller inhemsk tjänstesektor, med mycket jobbskapande, medan det är en svagare efterfrågan i den svenska basnäringen, industrin, exportnäringarna. Det är dels en följd av att efterfrågan från omvärlden är lägre, dels en följd av att den svenska kronan är historiskt stark, vilket påverkar i sammanhanget.Vad göra kring detta? Till att börja med är det viktigt att påpeka att vi har en bra energiöverenskommelse inom Alliansen som möjliggör säker energiförsörjning, vilket är viktigt för svensk basindustri. Vi har gjort stora investeringar i forskning, och vi har gjort innovationsinsatser. Det är viktigt för svenskt näringsliv, inte minst för den tunga industrin när det gäller att ligga i framkant. Vi är pådrivande för att vi ska ha bra förutsättningar för handel.Även finns många handelshinder kvar, och då menar jag inte den typ av handelsförhandlingar vi har med - de är förstås välkomna - utan handelshinder också inom . Det är några av de saker vi behöver göra något åt för att balansera de efterfrågeproblem som vi ser för svensk industri. Den primärproduktion vi har inom svenskt jordbruk och som sedan vidareförädlas till livsmedel, industriråvara och energi är en stor näring. Jag hävdar, och jag tror att statministern delar den bilden, att den bidrar till tillväxt i alla delar av vårt land och till att landskapet hålls öppet. Med denna primärproduktion som ett slags ekonomisk ryggrad växer även andra näringar över hela landet, besöksnäringen och så vidare.Jag skulle vilja fråga statsministern hur han ser på primärproduktionen av livsmedel i vårt land. Den är naturligtvis mycket viktig för många människor i . Det finns en växande vilja och ett intresse av det närodlade, av det som kommer från bygden där man är uppväxt, men också att få handla svenskt. Det är mycket en konsumentfråga och därmed upp till var och en. Det står och väger mellan det som är importerat och billigare och det som är inhemskt och ofta dyrare eftersom vi inhemskt har en lång rad krav som är högre än de krav som gäller i vår omvärld. Det är viktigt att konsumentmakten bejakar det. Vi har sagt att det är av stort värde att djur i det sammanhanget blir bättre behandlade i Sverige.Jag vill instämma i att primärproduktionen naturligtvis är grundläggande och viktig. Men den är svår att styra över just för att det är fråga om konsumentmakt. Då handlar det inte bara om hur vi importerar. Jag noterar att när det till exempel gäller griskött påverkas vi starkt av att stängt för import av svenskt griskött, vilket innebär bortfall av en viktig marknad. Även här blir vi påminda om vikten av att hålla handelshinder borta och om vikten av att marknader inte stängs. Jag har en fråga som gäller situationen i . hade jag förmånen att besöka . har utvecklingen i landet gått framåt på många områden. Fattigdomen minskar, aidsepidemin bekämpas och ekonomin stärks.Det finns ett område som har försämrats i , och det är respekten för människovärdet. Den lag som godkänts innebär att homosexuella hotas av fängelse, och det blir olagligt att inte polisanmäla en person som man misstänker är homosexuell. Lagstiftningen kränker människovärdet. Människan har samma absoluta och okränkbara värde oavsett sexuell identitet.Utifrån att nya lag står i konflikt med just människovärdet och diskriminerar hbt-personer vill jag fråga statsministern hur kan påverka situationen i vad gäller mänskliga rättigheter. När presidenten undertecknade lagen var finansminister i landet och markerade då mycket tydligt att det är en för oss förkastlig lagstiftning. Vi har meddelat att vi nu ämnar se över det bistånd som ger till , som var - detta i akt och mening att utöva påtryckningar när det gäller den nya lagstiftningen.Jag använder uttrycket "se över", för jag tycker att vi ska ta oss tid att gå igenom vad som är ändamålsenligt. Mycket av biståndet är behjälpligt vid utvecklingsarbetet, såsom möjligheter till skolgång och stöd till demokratiutveckling av olika slag.