kam-fs · H1C120140306fs · 2014-03-06 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. , finansminister, har dömt ut jobben inom svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri. Han menar att det inte finns någon framtid för de jobben. Jobb kommer att försvinna. Det har finansministern deklarerat, i bland annat tidningen vänder mig nu till arbetsmarknadsminister. Inser arbetsmarknadsministern, inser regeringen, hur många jobb inom svensk matproduktion ett sådant uttalande dömer ut och hur många jobb som inte anses livskraftiga? Vad ska arbetsmarknadsministern göra för att få fram nya jobb, inte minst på den svenska landsbygden? Vad har arbetsmarknadsministern för plan för de många människor som har sitt jobb inom svensk matproduktion? Vad ska man göra då de jobben inte finns enligt finansministern? En fråga som regeringen prioriterar är hur jobben kan växa till i flera branscher och olika sektorer. Så har också blivit fallet. Trots att vi har haft en väldigt tuff kris bakåt har jobben vuxit till. Över 200 000 fler har ett jobb att gå till jämfört med , trots att vi just har haft de här tuffa åren. Jobben har vuxit till i olika sektorer, och regeringens uppgift i politiken är just att se till att jobb kan växa fram i olika sektorer. Det är det absolut viktigaste. Vi ska inte styra, men vi ska uppmuntra alla sektorer att växa till. Då handlar det om att underlätta för företag att växa, vare sig man finns inom jordbrukssektorn, vare sig man finns i restaurangsektorn eller vare sig man finns i industrisektorn. Vår uppgift är att möjliggöra för att jobben växer till och blir fler på hela arbetsmarknaden. Ministern och jag delar inte riktigt samma bild av hur det ser ut i . är ett bra land, men arbetslösheten är alldeles för hög.Där regeringen misströstar och uppenbarligen dömer ut jobb efter jobb och bransch efter bransch har Socialdemokraterna en politik för fler jobb, bättre mat, mer kunskaper i skolan och en hållbar framtid. Jag hoppas att många människor röstar för en regering som lyfter fram och utvecklar svenska jobb snarare än dömer ut dem.Medan vi väntar på en ny S-ledd regering får jag upprepa några av mina frågor till arbetsmarknadsministern.Vad ska arbetsmarknadsministern göra för jobben på landsbygden? Har regeringen gjort en bedömning av hur många jobb inom svensk matproduktion som finansministerns uttalande om svenskt jordbruk och livsmedelsindustri faktiskt dömde ut? av hade vi en fantastiskt god tillväxt, och inga jobb växte fram. Så kom 2006 och en ny regering. Det har varit ganska tuffa år ekonomiskt med låg efterfrågan från utlandet, ändå har över 200 000 jobb vuxit fram i ekonomin. Det är ingen slump; det tyder på riktig jobbpolitik. Här har olika branscher också vuxit fram.Ja, vi tror verkligen på Matlandet , och vi tror på jobben inom till exempel restaurangnäringen. De har vuxit fram delvis för att vi har sänkt kostnaden för att anställa inom restaurangsektorn, för att vi underlättat för den typen av tjänster att växa fram och där unga och utrikesfödda tidigare ofta har haft svårt att komma in. Vi tror på , och vi tror på hela Sverige.Vi har väntat på den rapport som kom i går och där Socialdemokraternas svar skulle komma på hur jobben ska växa till. Det blev ingenting av det. Det blev en analys, som jag på många sätt delar. Men inga förslag på nya jobb kom fram i den stora kommission som Socialdemokraterna gärna har velat se. Jag har en fråga till landsbygdsminister har haft krismöte om hur den svenska griskrisen ska lösas. Resultatet blev tre arbetsgrupper.I EU finns en gemensam lagstiftning rörande grisproduktion, det så kallade grisdirektivet. Där regleras bland annat rutinmässig kupering av svansar och fixering av suggor. Flera europeiska länder efterlever inte bestämmelserna. Det hävdas att till exempel och är två av de länderna. Följden blir, förutom sämre djurvälfärd, en ojämn konkurrenssituation. Är det inte läge för den att kalla till krismöte med om konsekvenserna av det uppenbara lagbrott som sker mot grisdirektivet? Borde inte den kalla till bilaterala samtal med och med anledning av att deras olagliga griskött får allvarliga konsekvenser för den svenska produktionen? Tack för frågan!Grisbranschen i , men också i andra delar av , är i ett akut läge. Det beror på en mängd olika saker, men huvudskälet till att läget är akut nu är att några länder har stängt för import av europeiskt fläsk.Jag håller med frågeställaren om att gemensamma bestämmelser ska efterlevas, och de ska efterlevas av alla. Det är kommissionens uppgift att beivra dem som inte efterlever gemensamma bestämmelser. Jag vet också att man - arbetar med att åtala kanske är att ta till för hårda ord - är efter dem som inte följer och lever upp till de gemensamma bestämmelserna. Vi vet av egen erfarenhet att det inte är billigt att inte efterleva gemensamma bestämmelser. Jag förväntar mig alltså att man kommer att göra det i alla delar av . Med anledning av detta vill jag också ta upp frågan om att finansminister har uttalat sig om svenskt lantbruk och att det svenska industrijordbruket inte har någon framtid. Själv företräder jag som bekant åsikten att framtiden ligger i ett ekologiskt jordbruk. Delar landsbygdsministern den negativa bild som finansminister gav uttryck för i tidningen ? Tack även för denna fråga!Jag har vid upprepade tillfällen, bland annat här i kammaren, sagt att jag står för att vi ska producera och kan producera mer mat i vårt land. Vi ska göra det av många skäl. Ett skäl är att vi har goda förutsättningar för att producera mer. Ett annat skäl är att jag vill ha fler jobb i vårt land. Det är skälet till att regeringen vidtar ett antal åtgärder för att få fram den produktion som vi har möjlighet till. Exempel på detta är att vi har sänkt skatter och avgifter som parti och andra vill återinföra med sammanlagt . Jag vänder mig till statsrådet nyheterna i går kunde vi höra om utvecklingen när det gäller ärenden hos med koppling till snabblån. Det verkar nu som att antalet ärenden har börjat minska. Ett trendskifte kan skönjas, förvisso - enligt mitt förmenande - från en hög nivå, men ändå.Det är lite oroväckande att statistiken inte är lika positiv när det gäller gruppen ungdomar. Jag vet att det redan har vidtagits åtgärder i frågan, och vi har dessutom en proposition som ska behandlas på vårt bord. Men trots det vill jag fråga statsrådet om hans syn på frågan. Vilka förväntningar har statsrådet på förslagen om ökad tillsyn, införande av tillståndsgivning och ökade sanktionsmöjligheter för dessa kreditföretag? Är det tillräckligt för att trenden ska fortsätta nedåt? Tror statsrådet att en trendvändning kan komma att omfatta också ungdomarna? Jag tackar för frågan i ett mycket angeläget ämne. Jag tycker att snabblåneutvecklingen och därtill hörande ärenden hos kronofogden är ett stort samhällsproblem, inte minst därför att så många unga drabbas av detta. Min bedömning är att en betydande majoritet av dem som tar de här lånen skulle få motsvarande lån till betydligt bättre villkor i sina vanliga banker.Under mina ansvarsår började vi attackera den här frågan 2011 genom att kräva registrering och kräva att man på ett tydligare sätt synliggör vilken ränta man har för lånen. Då såg vi också en nedgång i ärendena till kronofogden, vilket gjorde oss väldigt glada. Sedan vände det uppåt igen. Som frågeställaren sade har vi ett batteri av åtgärder. Jag ska återkomma under nästa minut om huruvida jag tror att detta kommer att lyckas eller inte, men mycket har gjorts och mer är på väg. Jag är relativt nöjd med svaret. Men jag förstår att statsrådet gärna vill utveckla sitt resonemang ytterligare, och jag vill gärna ge honom möjligheten att få en minut till. Statsrådet får gärna svara på om han kommer att fortsätta att följa utvecklingen och om han har ytterligare verktyg i lådan. Jag tyckte mig kunna uttyda det. Finns det fler åtgärder som statsrådet kan komma att överväga om utvecklingen går i fel riktning, särskilt när det gäller ungdomar? De senaste åtgärderna är en tillståndsplikt, sanktionsmöjligheter för såväl som och en möjlighet att utdöma vite och även ta bort tillståndet vid vilseledande marknadsföring. Jag hoppas att detta ska leda till en nedgång i lånen. Om så inte sker får vi överväga andra åtgärder. Det här är en utveckling som är helt oacceptabel.En åtgärd som finns med i debatten är ett räntetak. Ett sådant ska jag inte utesluta, men risken med ett räntetak är att räntor för andra lån normerar sig uppåt till taket, så att man får ett högre ränteläge än man annars skulle ha fått. Detta kanske går att undvika genom vissa konstruktioner; det har vi inte utrett än.Ett annat förslag är att förbjuda sms-lån , vilket förmodligen skulle påverka ungdomar. Det ska vi också titta på och utreda i god ordning.Jag är inte nöjd. Jag hoppas att det vi har gjort räcker, men gör det inte det har jag inga problem med att vidta ytterligare åtgärder. Man kanske borde tycka att det är bra när partier som bedrivit en så uppenbart ansvarslös försvarspolitik som denna regering gjort ändrar sig och låtsas vara försvarsvänliga. Problemet är bara just det där med att låtsas. Annat kan man inte se det som. Under har denna regering skurit ned på försvaret i reella termer. Försvarsministern var nöjd med enveckasförsvaret. sade för bara att försvaret är ett särintresse, och han har själv erkänt att det enda parti som budgeterat för en upprustning är Sverigedemokraterna.Nu kommer ni och låtsas som att ni bryr er om det svenska försvaret. Det är närmast bedrägligt beteende mot svenska väljare. Min fråga är: I stället för att lura väljarna att ni tar ansvar för försvaret, när ska ni erkänna att ni sjabblat bort det? Jag ska försöka hålla mig på en saklig nivå, till skillnad från frågeställaren.Vi har vid de två senaste försvarsbesluten ökat resurserna till försvaret. Den kris vi ser nu i vårt närområde, i , är allvarlig och måste förstås tas till intäkt för en ny och utökad analys av säkerhets- och försvarspolitiken. I detta sammanhang har statsministern sagt - och jag håller med om detta - att han kan tänka sig att öka försvarsanslagen ytterligare utöver de två senaste ökningar som har skett.Men det är också viktigt att i detta budgetläge i så fall se till att man får en finansiering på plats. Det är inte så att vi har gratispengar som kan delas ut till var och en eller till de sektorer som verkligen behöver pengar. Då skulle mycket pengar försvinna i väg. Det är viktigt att vi har ordning och reda i de offentliga finanserna. har vi ett ansträngt budgetläge på grund av utgiftstak . Då är det viktigt att man får en finansiering på plats innan man lovar ut nya pengar. Det är ett faktum att försvaret har fått mindre pengar i reella termer. har själva konstaterat detta. Det är förvisso inte bara denna regerings fel. Även socialdemokratiska regeringar har misslyckats kapitalt och mer eller mindre utlämnat folket utan ett fungerande försvar. Det är extremt allvarligt, och ansvar måste utkrävas. I stället för att prioritera fortsatt massinvandring, som är den stora satsningen i er budget, kunde ni kanske ha tänkt på försvaret lite grann.Försvaret måste byggas upp igen. Värnplikten måste införas på ett sådant sätt att vi kan börja tala om ett totalförsvar. Betydande ekonomiska investeringar måste ske. är det enda parti som kan leverera och har levererat en sådan lösning. Ingen annan har ens varit i närheten av en sådan ansats.Vad gör då denna regering i sin tur? Jo, aviserade ni genom i stället att ni vill minska anslagen till Försvarsmakten med . Låt mig upprepa att försvaret har tillförts medel vid de två senaste tillfällena. Statsministern har också vid ett flertal tillfällen sagt att han kan tänka sig att ytterligare medel ska gå till försvaret, en uppfattning jag delar. Det är dock viktigt att finansiering kommer på plats.Vi har olika uppfattningar om ett antal saker. I det här replikskiftet handlar det till exempel om värnplikten. Jag tror inte att en återgång till nostalgiska dagar med värnplikt hjälper det svenska försvaret. Försvaret står inför andra uppgifter och andra teknologiska utmaningar, både i och utomlands. En återgång till det som var förr vore inte bättre. Det var snarare sämre . Man ska titta framåt och titta modernt. Vi har numera ett mycket effektivt försvar, som eventuellt behöver ytterligare resurser.Sedan har vi en annan uppfattning än om invandringspolitiken. Vi tycker inte att man ska spara pengar på invandringspolitiken, som ni vill. Vi tycker tvärtom att vi ska hjälpa de människor som just nu flyr från fruktansvärda omständigheter i och annorstädes. Här tycker vi helt olika. Min fråga går till statsrådet måndags presenterade statsrådet och regeringen en lagrådsremiss med förslag om att bristande tillgänglighet ska ses som diskriminering. Företag och myndigheter som inte gjort skäliga anpassningar ska kunna bli skyldiga att betala diskrimineringsersättning. Liknande lagstiftning finns i bland annat . Vilka långsiktiga effekter för tror statsrådet att det kan ha att enskilda som har missgynnats av att det exempelvis inte har funnits ramper vid entréer till butiker eller restauranger nu får möjlighet till upprättelse och ersättning? Jag tackar för frågan. I grunden handlar den nya lagstiftningen om att ha tydliga rättighetsperspektiv för den enskilde. Om någon med funktionsnedsättning inte kan komma in på ett varuhus eller inte kan boka en biljett kan det vara olagligt, för det finns i grunden ett regelverk som säger att samhället ska vara tillgängligt. Men det som är frustrerande för dem med funktionsnedsättning som inte kan boka den där biljetten eller inte kan komma in är att de inte har kunnat driva sitt eget ärende. Det beror i grunden på att vi har en annan lagstiftningstradition än länder som , där man har mer individuella rättigheter.Frågeställaren frågar mig vad det här ger för långsiktiga effekter. Den viktiga och principiella förändringen är att vi ser individuella rättigheter. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska inte handla om ett samhälle som är goda gåvors givare, utan det ska handla om att det är en rättighet för mig att fullt ut delta i samhället.Det här är en fråga som har utretts . Det är därför med en viss glädje som alliansregeringen nu har gått i mål. Det är flera regeringar som har försökt tidigare. Vi hoppas att vi också får stöd för detta i . Jag tackar för det mycket glädjande svaret. Jag har en följdfråga: Inom vilket eller vilka samhällsområden tror du att detta kan ha särskild effekt? Det återstår att se. Detta är en lagstiftning som gäller över alla de samhällsområden som diskrimineringslagen täcker. Personer i funktionshindersrörelsen som själva har funktionsnedsättningar pekar på bristande tillgänglighet när det gäller till exempel att komma in på varuhus, boka biljett eller åka tåg. Det finns ett antal områden. Det blir en prövning i det enskilda fallet, och jag som statsråd ska inte peka ut vad jag tror att lagstiftningen kommer att leda till.Däremot kan vi titta ut över andra länder och se vad denna lagstiftning har betytt i , och andra länder som infört den. Där har man fått ökad tillgänglighet och ett ökat rättighetsperspektiv tack vare denna typ av lagstiftning. Det har blivit mer naturligt för den som driver en verksamhet att se till att den är tillgänglig från början.Sedan ska vi som inte har funktionsnedsättning också påminna oss om att livet kan se lite annorlunda ut. Många av oss som inte har funktionsnedsättning kommer att gå med rullator och kan då ha nytta av den lagstiftning som förhoppningsvis träder i kraft . Min fråga går till landsbygdsministern.De gröna näringarna är på många sätt och av många anledningar en stomme i det svenska näringslivet. Om det hoppas jag att jag och landsbygdsministern är överens. Problemet uppstår när regeringen sänder ut signaler om att så inte är fallet.När dömer ut det svenska jordbrukets framtid är det ett symtom på en inställning som ändå har fått verka ett tag. Det resulterar bland annat i att vi inte minst i mitt hemlän kan se hur antalet ansökningar till jordbruksprogram och skogsprogram minskar vilket gör att man måste ställa in en del utbildningar.Det sker som vi vet att inom till exempel skogsindustrin kommer det att vara en enorm arbetskraftsbrist . Min fråga blir: Hur ser landsbygdsministern på den typ av uttalanden som finansministern gör? Ser ministern problemet och konsekvenserna av den typen av uttalanden för framtidshoppet i den branschen? Jag sade i ett tidigare frågesvar och har sagt det , och jag upprepar det gärna, att vi har förutsättningar att producera mer mat i vårt land. Jag tycker att vi ska göra det av många skäl. Vi har förutsättningar för det. Det ger jobb i den så kallade primärproduktionen. Det ger dessutom jobb i de efterföljande förädlingsleden där oftast de många jobben finns.Det förutsätter i sin tur att vi även fortsättningsvis har duktiga medarbetare i primärproduktionen men också i förädlingsföretaget. Det är då viktigt att kommuner och andra utbildningsanordnare satsar på den typen av utbildningar.Detta har kokats ihop i två visioner, som är regeringens visioner. Den ena är döpt till Matlandet . Det har givit påtagliga resultat . Den andra är visionen om Skogsriket . Tack för svaret, även om jag inte är helt nöjd med det. Jag tolkar ändå landsbygdsministerns svar som att han inte tillsammans med hade talat om uttalandet innan det kom. Jag hoppas att ministrarna sätter sig ned och gör det nu.Det räcker inte med fina ord om jordbrukets och landsbygdens framtid. krävs det praktisk handling och praktiska åtgärder för att vi ska få tillbaka framtidstron och för att unga ska söka sig till samtliga de gröna näringarna som vi har här. Det ser väldigt bekymmersamt ut.Landsbygdsministern lyfter fram Matlandet som en satsning som har gett goda resultat. Jag är väldigt böjd att inte hålla med om det. Ett av resultaten är de problem som vi nu tittar på. Vi har inte unga som söker sig till de branscher som är helt avgörande för vår framtid. Hur tänker ministern lösa detta? Den sista frågeställningen är mer adekvat. Vi måste ha fler unga människor som intresserar sig för matproduktion. Detta tar sig uttryck i regeringens arbete. Det gäller till exempel hur förslaget till hur vi ska använda medlen i det gemensamma europeiska jordbrukspolitiken har försvenskats.Där är huvudförslaget att den unga bonden ska tilldelas en extra möjlighet i det arealstöd som finns i de europeiska systemen. är ett av några länder som utnyttjar den möjligheten. Vi gör det därför att vi vill ha fler unga som etablerar sig som företagare på svensk landsbygd.Vi intresserar oss också för att få attraktiva utbildningar men också lärlingsjobb som vi har satsat stora pengar på att återinföra i det svenska skolväsendet. Vi måste ha unga människor som också intresserar sig för svensk matproduktion så att vi får de jobb som vi behöver på svensk landsbygd. Jag har en fråga till finansmarknadsministern.Det gäller det åtstramningspaket som regeringen lade fram . Där ingår det höjda skatter och sänkta bidrag. En av de delar som träffar bidragsdelen gäller studiebidragen inom studiemedelssystemet.Jag kan nämna för kammaren att får en student varav är bidrag och resten, ca , är lån. är regeringens tanke att man ska föra över från bidragen till lånen.Min fråga till finansmarknadsministern är: Är det en vettig sak för studenter i som kanske kommer att bo kvar i ? Ska de börja med en ökad skuldsättning för att sedan kunna stanna och gå in på bostadsmarknaden, vilket i de flesta fall leder till en större skuldsättning? Låt mig börja med att åtminstone förklara att det inte är ett åtstramningsprogram. De här pengarna ska användas i ett senare skede. Regeringen kommer i närtid att berätta hur man använder pengarna. Det ska ses som att man skapar ett reformutrymme och inte som en åtstramning. En åtstramning behöver vi inte för tillfället.Låt mig också upplysa kammaren om att de siffror som nämner är helt korrekta. Å andra sidan ska man kanske också meddela att studiemedel är betydligt högre än vad det var 2006 när regeringen tog över regeringsmakten.Dessutom är det så att regeringen ökar studiemedlen med för studenter. Det gör att de löpande utgifterna blir lättare att bära genom att den totala finansieringen blir större. Sedan har jag lite mer att berätta, men det får jag spara till mitt nästa inlägg. Fru talman och herr statsråd! Statsrådet är ansvarig för låneproblematiken i svensk samhällsekonomi. Den är i hög grad knuten till bostadsmarknaden, och den gäller de av oss som bor i fråga syftar till att belysa följande. Är de vettigt att ha den signalen till unga människor som läser särskilt här i på våra lärosäten: ska du lägga om din framtid på det sättet att du redan ungefär börjar bygga upp dina skulder för att sedan väl ute i yrkeslivet försöka få tag på en bostad.Finansmarknadsministern är den som är ansvarig i regeringen för det som finansmarknadsministern seriöst uttalat : Det finns problem med skuldsättningen hos individerna. Tack för frågeställningen, som jag tycker är väldigt viktig.Det är precis som säger. Förslaget är att sänka studiebidragsdelen med . Å andra sidan är den betydligt större än vad den var 2006.Vad regeringen gör utöver detta är att de reformer som har ägt rum och kommer att äga rum till stor del kommer utbildningsväsendet till del.Vi har också gjort det mer lönsamt att arbeta och även investera en del av sin ungdom i studier för att få lite bättre betalt när man går ut i arbetslivet.Till detta kommer att vi ganska dramatiskt har ökat den del som du kan tjäna utan att man naggar på studiemedlet.Detta sammantaget gör att det återstår att se om studenterna får mer lån eller inte. Det kan till och med bli tvärtom i och med att lönedelen för hur mycket de kan arbeta utan att få minskade studiemedel har ökat så mycket. Min fråga går till landsbygdsminister landsbygdsministern lyft fram här och vid många andra tillfällen tidigare är det viktigt att det skapas nya jobb inom livsmedels- och jordbrukssektorn. Matlandet har lyfts fram som en viktig del i den satsningen.Vad händer när det gäller svensk livsmedelsexport? Hur utvecklas den? Det är också en del i hur vi kan skapa fler jobb i inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Hur utvecklas exporten av svenska livsmedel? Tack för frågeställningen! Gott, är det korta svaret.Livsmedelsexporten är en av två branscher som ökar trots en lågkonjunktur i världen som är ganska djup. Den andra sektorn är vår läkemedelsexport.Under det senaste året har vår livsmedelsexport ökat . Vi har passerat i livsmedelsexport, vilket ger många jobb i vårt land.Jag gläder mig åt det och hoppas att den ska fortsätta att öka. Vi behöver fler jobb i alla delar av vårt land. När det gäller frågan om Matlandet vill jag gärna fråga om landsbygdsministern kan se möjligheterna att lyfta fram goda exempel.Jag träffade på lunchen skolkökschefen i , som jag förstår utgör ett gott exempel på att vi har goda möjligheter att lyfta fram svenska livsmedel. Men tyvärr tar det tid för kommuner och andra att anpassa sig till det. Vad kan vi göra mer på det området för att lyfta fram svenska livsmedel? På den offentliga sidan finns det några saker som jag har argumenterat för och som börjar tränga igenom i den offentliga sektorn, alltså i kommuner och landsting, och dess mathantering.En sådan sak är att dela på upphandlingarna när man handlar mat i en kommun till ett skolområde eller vad man nu handlar maten till. Jag brukar exemplifiera med ris och potatis och att man inte köper det i samma upphandling eftersom det inte finns så många svenska producenter av både ris och potatis. Om man handlar det var för sig ökar chanserna att det blir någon närodlad potatis som används i skolköket, om det är där potatisen ska användas.Ett annat sätt är att också använda sig av de krav som jag tycker att man ska ställa på produkter som handlas in till den offentliga sektorn.