· H2C120141204fs · 2014-12-04 14:00:43 — På tal om vårt regeringsstyre och att vi nu sitter med en alliansbudget: Vad ser du att man nu får försaka på miljö- och klimatområdet på grund av den förändrade situationen? Om man ser till den inrikespolitiska situationen för klimatpolitiken kan vi konstatera att läget är betydligt dystrare. Vi har inte stabilitet i för att klara att fatta långsiktiga beslut för grön omställning. När en regering lägger fram ett förslag med 4 miljarder i framtidsinvesteringar ett av sin mandatperiod säger riksdagskammaren nej. Och det gör man med stöd av som har gett uttryck för en milt sett klimatskeptisk politik . Det är väldigt sorgligt. Det är inte bara vi som bryr oss om klimatet som tycker att det är problematiskt för omställningen. kommer många vardagspendlare att vara förbannade på hur tågtrafiken fungerar i . Det hade behövts mer underhållsresurser till järnvägen. finns det människor i våra miljonprogramsområden som tycker att det är synd att deras hyror blir höga på grund av att energikostnaderna är höga eftersom man inte har energieffektiviserat i miljonprogramsområdena. kommer vuxna och barn i vårt samhälle att se att det som de bidrar med i klimathänseende blir mer än de hade önskat. Regeringen meddelade i går att de har för avsikt att utlysa extraval . Men de meddelade även en annan nyhet, nämligen att regeringspartierna den här gången avser att gå till val med en gemensam valplattform. Det välkomnar jag. Det är hedervärt att man innan ett val talar om för väljarna vad man har för avsikt att göra även efter valet. Det gjorde vi i Alliansen inför valet , inför valet , inför valet , och vi kommer att göra det även inför valet . Jag vill ställa min fråga till vice statsministern. Vad kommer regeringens gemensamma inställning att vara inför extravalet i de för hela landet viktiga trafikfrågorna Förbifart och ? Att i går meddelade att vi kommer att behöva utlysa extraval är ett historiskt beslut. Det var inte med glädje vi tog det beslutet. Det var påtvingat av det politiska kaos som den här har kastat in i. indikerade att man inte skulle besluta om att välja en regeringsförberedd budget med alla dess bilagor, i hela sitt förberedda paket, utan man skulle välja oppositionsmotionen som budget för de svenska förvaltningarna. Man meddelade detta på några presskonferenser innan voteringen och bröt praxis för hur kammaren brukar hantera budgetordningen. Det svek som ville bidra till men också det svek som allianspartierna i sin ovilja att samverka för att hitta en lösning på den politiska situationen ledde till det ansvarsfulla beslutet att måste gå till extraval. Det hedrar den här regeringen att vi tar det beslutet. Jag vill tacka vice statsministern för svaret. Vi kan konstatera att det kommer att hållas ett extraval . Vi kan anta att valet och valrörelsen till stor del kommer att handla om regeringsduglighet och jobb och ekonomi. I fråga om jobb och ekonomi är just trafikfrågorna som rör Förbifart och viktiga delar. De är viktiga frågor. Jag ställer frågan till vice statsministern på ett annat sätt. Kommer regeringen att ha en gemensam inställning i de frågorna inför valet ? När det gäller de Stockholmsrelaterade infrastruktur- och bostadspolitiska frågorna som ledamoten frågade om är regeringens inställning klar . Vi vill ha en tankepaus för den regionala och lokala nivån när det gäller Förbifarten. Det är största infrastrukturprojekt, och det handlar till allra största delen om finansiering med hjälp av trängselskatterna i . Det är ett brott mot den princip som både den här kammaren och fullmäktigeförsamlingarna i hade när det gällde hur trängselskatterna skulle fördelas. Vi har valt att fullfölja principen genom att ge den tankepausen till den lokala nivån. Det är regeringens gemensamma besked, och den inställningen har vi haft hela vägen. I fråga om vet likaväl som jag att regeringen också har varit tydlig. Om det finns bostadspolitiska projekt som bland annat har med flygplatsmark att göra och om kommuner vill samtala med de statliga myndigheterna om frågor av den här karaktären vill vi vara en samarbetsregering inte bara här i riksdag utan vill samarbeta också med kommuner. Jag vill ställa en fråga till i egenskap av vice statsminister. detonerade en sprängladdning på Rättscentrum i och orsakade stor förödelse. Uppenbarligen var bombdådet riktat mot åklagarkammaren, polisen och som har sina kontor där. Det har spekulerats i att den grova organiserade brottsligheten ligger bakom. Vad gör regeringen för att kraftfullt markera mot den typen av brott? Det var en oerhört allvarlig händelse, inte bara dess våldsamma påverkan, förstörelse och den kraft med vilken bomben exploderade utan framför allt mot som rättsstat och vårt rättssystem. Justitieminister var tidigt på plats och stöttade i den situation som hade uppstått. Det blir ett enormt tryck när ett våra största rättscentrum blir skadat på detta sätt. Regeringen tar frågan på väldigt stort allvar. Naturligtvis agerar justitieministern också kraftfullt för att säkra en dialog för att få en säker situation men också för att man ska lära sig vilka ytterligare säkerhetsmetoder som måste till. Det här är oerhört allvarliga hot mot det svenska rättssamhället. Jag vill tacka vice statsministern för svaret. Frågan är bredare än så. Det är naturligtvis bra att justitieministern åkte ned, men det räcker inte. publicerades en lista över 55 områden där lokala kriminella nätverk har tagit över. De sätter skräck i befolkningen, polisen attackeras när de ska ingripa och vittnen vågar inte ställa upp. Rättssamhället är satt ur spel. Hur tänker regeringen hantera den situationen? Det är en prioriterad uppgift för de rättsvårdande myndigheterna och därmed också för hela regeringen. Det slår nämligen, precis som frågeställaren säger, mot vårt rättssamhälle. Det riskerar att sätta vitala delar av det absolut viktigaste ett rättssamhälle kan ha, de rättsvårdande instrumenten, ur spel. När man går in med den här typen av våldsamma inslag blir den effekten oerhört tydlig. Jag ska poängtera att kampen mot den organiserade brottsligheten redan är prioriterad inom det arbetet. Efter kommer vi att kunna se om det finns ytterligare insatser med vilka enskilda händelser kan förebyggas. Men precis som frågeställaren är inne på handlar det om att följa och stärka de delar av rättssamhället som i bästa mån kan säkra oss mot detta även . Jag vill ställa en fråga till klimat- och miljöminister . Det gäller effekterna av artskyddsförordningen. har en liten fågelfamilj stoppat en hel avverkning i . När skogsägaren i västra anmälde sin avverkning fann man fem sex lavskrikor på det aktuella skiftet. tillsammans med beslutade då att skogsägaren inte fick avverka skogen. Den aktuelle markägaren har inte rätt till någon ersättning eftersom avverkningen betraktas som en förbjuden åtgärd enligt artskyddsförordningen. Han kan dock begära dispens hos för att slippa förbudet, men det är något som ännu inte har prövats rent lagligt. Resultatet av skärpningen av artskyddsförordningen skapar stor oro hos skogsägarna och riskerar att inskränka både ekonomin och äganderätten hos den enskilde fastighetsägaren. Min fråga är därför: Hur ser miljöministern på det faktum att enskilda skogsägare kan tvingas ta ett stort ekonomiskt ansvar för rödlistade arter utan någon som helst ersättning? Vi har den ordningen i att skogsägare, precis som alla andra, i sin verksamhet ska ta ett gemensamt miljöansvar. Ordningen kan aldrig vara den att man i sin egen verksamhet får gå över gränserna, vilket skulle förstöra delar av den materia som våra barn och barnbarn har rätt till - försörjning, frisk luft, friskt vatten. Därför har vi regler som säger att man ska ta ett miljöansvar även som skogsägare. Vi kan naturligtvis diskutera på vilket sätt reglerna faller ut. Låt mig ta ett exempel. Det vanliga är att när man som skogsägare får förbud att avverka vitala delar av sin skog på grund av den miljöhänsyn som anges i lagen har man rätt till intrångsersättning. Efter gårdagens votering i kammaren kan jag konstatera att den intrångsersättningen tydligen inte ska kunna delas ut till särskilt många markägare eftersom bland annat tog bort de höjningar som var motiverade med anledning av att många markägare inte får betalt. Tack för svaret, miljöministern! Det är inte så att vi sverigedemokrater motsätter oss skyddandet av hotade djur- och växtarter. Vi ser att ett ansvarsfullt skogs- och jordbruk är en positiv faktor för bevarandet av den biologiska mångfalden, men finns stora problem med hur artskyddsförordningen hanteras. Rödlistade arter är ett viktigt kriterium för beslut om skydd av naturområden. Men på rödlistan finns också djur med ett synnerligen tveksamt skyddsbehov, till exempel kronhjorten. I skogsvårdslagen har det införts till synes tydliga bestämmelser om företeelser i naturen, bestämmelser som inte alls är tydliga. Ett sådant exempel är förbud mot skogsbruksåtgärder som på ett betydande sätt kan skada hänsynskrävande biotoper. gör egna experter i mer än hälften av fallen olika bedömningar av vad som är en hänsynskrävande biotop. Det i sig leder till en osäkerhet i regeltolkningen och en tillämpning av skogsvårdslagen som är direkt oklar. Min följdfråga är således: Tycker miljöministern att markägarna ska få en tydlig och rättssäker hantering vad gäller artskyddsförordningen? Svaret på den frågan är ja. Jag tycker att vi ska ha en rättssäker hantering också gentemot skogsägare. Alla ska ha en rättssäker hantering och veta vad som gäller för en verksamhet. Man ska naturligtvis också veta hur man följer dessa lagar och regler. Det betyder inte att man inte har ett ansvar. Man har ett ansvar att säkerställa att man inte sköter sin skog på ett sådant sätt att miljövärdena minskas . Det är en balansgång i produktions- och miljöhänseende som den svenska skogsvårdslagen bygger på. Jag antar att ledamoten är medveten om att regeringen aviserat att vi vill ha en översyn av skogsvårdslagen. En del av det handlar om att tydliggöra reglerna. Att det kan behövas tyder de exempel på som frågeställaren tar upp. Vi har tyvärr många fall där skogsägare inte får intrångsersättning på grund av att kassan har sinat, men den ville inte fylla på . Jag vill ställa min fråga till statsrådet . har varit ordförandeland för och har under temat i - i lyft fram vikten av att stärka det samarbetet. Med ett starkt Nordensamarbete kommer vår röst att bli starkare i , och vi ökar på det sättet vårt inflytande på olika områden. Eftersom statsrådet är minister för strategi- och framtidsfrågor samt för nordiskt samarbete vill jag fråga: Hur ser statsrådet på möjligheten att utveckla samarbetet , och på vilka områden? Tack, , för en mycket intressant fråga som jag gärna skulle tala om i stället för en minut. Det finns fantastiskt stora möjligheter. har en stor potential i sitt samarbete både för att stärka de egna ekonomierna genom samarbetet och för att utöva inflytande i vår omvärld. När det gäller konsekvenserna av samarbetet för vår egen ekonomi, välfärd, sysselsättning och så vidare vill jag särskilt peka på möjligheterna att samverka i den gröna omställningen - transportsystemets omläggning till elektrifiering och biodrivna energislag samt energieffektivisering genom övergång till förnybar energiproduktion. Genom att samarbeta om exempelvis standarder och teknikupphandling skulle vi kunna effektivisera, göra det mycket mer kostnadseffektivt och stärka våra företag i den omställningen. När statsrådet lyfter fram miljön och omställningen som en prioriterad fråga är min följdfråga: På vilket sätt kan bidra till att det blir lättare för ministerrådet att i EU föra frågan framåt? ger oss ramarna för att vara beslutsfattare i våra nordiska parlament och underlättar för oss att ha de budgetar och förutsättningar som vi har för att bedriva politik. Det ger oss också det stöd vi behöver när vi vill verka internationellt. Vi har berört klimatmötet i . Inför det fanns förutsättningar, till exempel genom den klimatfond som vi ville bidra till, och ett starkt intresse från de andra nordiska länderna att bidra. Det skulle ha gett en stark röst i världen att driva på för de beslut som vi kommer att behöva fatta globalt. Min fråga går till miljöminister . Det har länge varit känt att vi har föroreningar av perfluoroktansulfonsyra, PFOS, i grundvatten. Det är ett väldigt bekymmer för dem som bor i dessa områden. Ett antal myndigheter gavs av alliansregeringen i uppdrag att titta närmare på det. Jag skulle vilja höra vad miljöministern anser om situationen nu och vilka åtgärder som kommer att vidtas. Tack för frågan, ! träffade jag det myndighetsnätverk som skapades inpå den mycket uppmärksammade händelsen i , där barns blodvärden uppmättes och de visade sig ha relativt höga, historiskt höga, nivåer. De var utsatta bland annat för de perfluorerade ämnena. Det finns kopplingar till platser där det använts mycket släckskum, såsom övningsplatser för det gamla och flygplatser. Det pågår en översyn för att se vilka dricksvattentäkter som kan vara påverkade. Den översynen är inte helt klar, utan myndigheterna arbetar vidare. Man tittar också på saneringsmetoder som inte är helt lätta att hitta men som går att diskutera, och man tittar på olika sätt att ersätta det farliga ämnet i släckskummet genom andra, bättre metoder. Mycket av detta går framåt. Egentligen skulle jag kanske ha ställt frågan till försvarsministern, eftersom försvaret har varit inblandat, men miljöministern har i det här läget ett delansvar. Vid användning övergår många ämnen till PFOS och blir därmed persistenta, bioackumulerande och toxiska. Persistent innebär att halveringstiden är lång, det vill säga att ämnena inte försvinner i naturen och inte heller ur kroppen. Det är naturligtvis ett bekymmer. Det finns inga gränsvärden för livsmedel och dricksvatten vad gäller det ämnet, trots att det varit förbjudet . Jag skulle därför vilja fråga dels hur myndighetsnätverkets rapporter kommer att föras vidare mer konkret, dels hur ministern tänker arbeta vad gäller gränsvärdena för livsmedel och dricksvatten. Det är oerhört viktigt. Ämnena är farliga, och vi bör undvika fortsatta skador. Då behövs gränsvärden. Arbetet med att titta på om det går att fastställa gränsvärden, precis som pratar om, pågår. Jag hoppas att arbetet kan gå framåt, men arbetet är svårt. Om vi tittar internationellt kan vi se att till exempel har tagit fram gränsvärden, men de har inte kunnat användas praktiskt. Det är lika viktigt att föra diskussioner om vilka ersättningsmetoder för släckning som finns - jag vet att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tittar på frågan - och även tittar på saneringsmetoder, som bland annat Försvarsmakten tittar på eftersom man sitter på många av de markområden som är förorenade. Det pågår ett brett arbete, och det arbetet skulle behöva stödjas med ökad miljöbevakning. Det är en av de stora indikatorerna som och Kemikalieinspektionen, som centrala myndigheter på området, efterfrågar. Vi har därför anslagit mer pengar till miljöövervakning för vatten. Detta ströks av kammaren i den budget som ni biföll i går. Jag har en fråga till socialförsäkringsminister . Barnfamiljer lever i ett ständigt pusslande, inte minst för att få ihop ekonomin. När etableringsåldern på arbetsmarknaden förskjuts och anställningsvillkoren för unga blir alltmer otrygga blir det alltmer angeläget att också förstärka den ekonomiska barn- och familjepolitiken. Regeringen har föreslagit ett nytt mål på området, nämligen att den ekonomiska familjepolitiken ska minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn samt att den ska bidra till ett jämställt föräldraskap. I går röstade ned regeringens förslag till ramar för statsbudgeten. Vad får resultatet av den omröstningen för betydelse för barnfamiljer? Tack, , för att du ställer en relevant fråga! I den budget som röstades ned i går lade vi fram flera förslag för att stärka situationen för de barnfamiljer som har det sämst. av de ensamstående mammorna i får söka försörjningsstöd för att klara sig månaden igenom. Det är verkligheten. I den budget som röstades ned i går lade vi fram bland annat förslag om att höja underhållsstödet, som är det stöd som går till ensamstående, med per barn och månad. Det hade inneburit en stor skillnad för dessa föräldrar. Vi föreslog också en höjning av föräldrapenningens grundnivå . Det hade gynnat unga föräldrar som ännu inte trätt in på arbetsmarknaden. Det låg också avgiftsfria läkemedel för barn med bland förslagen, liksom flera satsningar för barn i familjer hos arbetslösa och sjukskrivna. Med den borgerliga budgeten kommer detta inte att bli verklighet. Tack, ministern, för det mycket tydliga svaret! Förstärkningar i form av exempelvis en höjd grundnivå i föräldrapenningen och en förstärkning av underhållsstödet skulle mycket riktigt, som ministern redogör för, få direkt och positiv inverkan på många barnfamiljers inkomster. Jag har en följdfråga. Regeringen har inte bara föreslagit nya satsningar utan också avveckling av till exempel vårdnadsbidraget. Det är något som tillämpas i ungefär en tredjedel av landets kommuner och som utnyttjas främst av kvinnor. Vilken konsekvens skulle också vårdnadsbidragets avveckling få för att uppnå regeringens mål för den ekonomiska familjepolitiken, exempelvis ett jämställt föräldraskap? av dem som ansöker om vårdnadsbidrag är kvinnor. Där finns en viss överrepresentation av kvinnor med en annan etnisk bakgrund och grupper av kvinnor som står långt från arbetsmarknaden. Det innebär naturligtvis att man blir borta från arbetsmarknaden . Det innebär också att barnen i dessa familjer inte kommer i kontakt med svensk förskola i tidig ålder med allt vad det innebär för bland annat språkutveckling med mera. Vi behöver fler arbetade timmar i . Varenda hand behövs, och varenda kvinna behövs också på den svenska arbetsmarknaden. Med den demografiska utmaning vi har i ska vi vara glada över invandringen till . Den kan till skillnad från andra länder med mer restriktiv invandringspolitik göra så att vi, om vi klarar integrationen av dessa kvinnor in på den svenska arbetsmarknaden, kan ta fajten och stärka den ekonomiska utvecklingen i jämfört med andra länder i . Jag vill ställa min fråga till gymnasie- och kunskapslyftsminister . Jag har mött många människor som pratar om bristande möjligheter att vidareutbilda sig. De kan inte förändra sin livssituation eller ta de jobb som finns. Regeringen ville satsa på en bra och viktig vuxenutbildning - ett kunskapslyft. Det förra var uppskattat och positivt. Många människor fick möjlighet att skola om sig, skaffa sig en utbildning eller mer kunskap inom en rad olika områden. Det handlar om bildning för själen och för samhället. Vi tror att människor växer och blir fria med studier och ökar sina förutsättningar att få jobb. Vilken ambition har regeringen när det gäller ? Tack för frågan! Den här regeringens viktigaste prioritering var att höja kunskapsnivån i samhället, att se till så att fler jobb tillkom och att försöka kombinera de två tingen genom ett så kallat kunskapslyft. Vi ville att nära 35 000 nya utbildningsplatser skulle tillkomma . blir det inte så. Det kaotiska läge som kammaren kastade vårt land in i genom budgetbeslutet i går innebär bland annat att den stora satsningen på kommer att utebli. Vi kommer inte att kunna öka antalet utbildningsplatser. Vi kommer inte att kunna stärka omställningsförmågan på den svenska arbetsmarknaden. Det är något som på skulle stärka den svenska modellen. Tack för svaret, och tack för att statsrådet är så tydlig med konsekvenserna! Precis som statsrådet säger står vi inför det faktum att en majoritet i riksdag har röstat för den borgerliga budgeten. Jag ser det som ett hot mot vuxenutbildningen och folkbildningen. Det finns en grundläggande skillnad i den ideologiska tanken att det är de mest studiemotiverade och de med huvud för studier som ska få chansen att vidareutbilda sig på högskola och universitet - punkt! Det är inte den väg vi vill gå. Vi vill att möjligheten för utveckling och omställning ska finnas - oavsett förutsättningar. Jag är bekymrad över de människor i vårt land som vill ta de jobb som kommer att skapas och har skapats men inte har fått den utbildning som krävs. Jag hoppas innerligt att detta inte påverkar landets utveckling. Det finns dessvärre en risk att det kommer att påverka landets framtida utveckling. Det finns en risk att om det inte finns en omställningsförmåga att vi inte kommer att kunna arbetskraftsförsörja näringslivet eller industrin, som har efterfrågat en starkare och bättre yrkesutbildning. Vad innebär det, om vi räknar flera steg framåt? Jo, det kan innebära att ekonomin försämras och i slutändan att välfärden inte kommer att hålla. Vad de borgerliga partierna gjorde tillsammans med i går var att på försätta , den svenska ekonomiska modellen, i ett problematiskt läge. Jag vill ställa en kontrollfråga till vice statsministern. Vice statsministern refererade i början av frågestunden till ett besked som statsministern gav som "det utlysta extravalet". Är det rätt uppfattat? Det som jag refererade till var att statsministern på en presskonferens tillsammans med språkröret aviserade att regeringen kommer att utlysa ett extraval , och det valet ska hållas . Enligt regeringsformens 3 kap. 11 § får regeringen utlysa extra val, men tidigast efter första sammanträde, alltså . Då är min fråga: Hur kan vice statsministern referera till statsministerns besked som "det utlysta extra valet"? När beslutade regeringen om ett extra val? (Klimat- och miljöminister (MP): Jag tror inte jag uttryckte mig så.) Precis som jag sade: På en presskonferens i går, som jag tror att många såg, uttalade statsminister tillsammans med språkröret att man var enig om att regeringen kommer att utlysa ett extra val . Datumet för detta extraval kommer att bli .