· H2C120141113sf · 2014-11-13 14:00:50 — Om man tar emot skattemedel, inte minst härifrån, är det rimligt att man också betalar skatt. Vi har uppenbarligen olika bilder av läget i den svenska ekonomin och på den svenska arbetsmarknaden. Jag och många med mig tycker att det är bra med 340 000 nya jobb, den högsta sysselsättningsgraden och den lägsta långtidsarbetslösheten i EU. Statsministern tycker inte det. Statsministern har dock ställt nya jobb i utsikt till följd av regeringspolitiken, men där verkar det råda delade meningar. Om vi läser budgetpropositionen, som lagt fram, ser vi att där bland annat står: De skatteförslag som lämnas och aviseras i denna proposition kommer att bidra till att sysselsättningen och bnp dämpas. Det är en bild som jag och Alliansen delar. Det är klart att om man höjer skatterna på jobb och företagande blir det färre jobb och färre företag, och den mycket framgångsrika utveckling som haft riskerar att brytas. Är det statsministerns ord eller är det finansministerns ord som gäller vad beträffar utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden framöver? Det är regeringens ord, och då är statsministerns och finansministerns ord desamma. Det går inte att läsa ett recept till hälften och tro att det blir något, vare sig bullar eller mat. Man får läsa hela receptet. En tydlig utvärdering av den förra regeringens politik har visat att det var dyra åtgärder som infördes - arbetsgivaravgiften för unga och annat - och de har därför ifrågasatts. Javisst, det kan ha gett en del jobb, men det blev alldeles för dyrt. Då är rimligen sanningen den att om man tar bort det kan det bli en liten effekt i den riktningen, men när vi talar om skatter är det helt avgörande att vi talar om både skatters intag och vad de används till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund I ett tidigare replikskifte gav jag det enskilda exemplet att om 80 000 människor går arbetslösa trots att företag och andra arbetsgivare skulle vilja anställa men inte hittar rätt utbildad personal är det en väl så viktig uppgift att se till att de arbetslösa får utbildning. Det är en av de åtgärder vi vidtar för de pengarna. Det kommer att leda till högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Statsministern har tidigare lovat att bygga Förbifart eftersom den är så otroligt viktig för jobb och tillväxt i hela . Efter valet ändrades det till att gälla ifall och inte ville omförhandla. har det gått snart sedan svarade. De vill inte omförhandla. Det finns inget behov av det. som gått har kostnaderna tickat på, per dag. Statsministern gav vetorätt i frågan, och svaret var tydligt. Vad händer nu? Varför återupptas inte bygget av Förbifart ? Som jag sade tidigare tyckte regeringen att det var rimligt att avvakta de nya politiska ledningarna för och så att de fick möjlighet att ge uttryck för sin uppfattning om ett så stort projekt innan det gick vidare. Därför fanns det all anledning att göra det uppehållet. Det är en legitim anledning. Därefter måste det hela processas och alla inblandade parter - , och staten - diskutera om förutsättningarna för projektet är ändrade eller inte. När det behandlats formellt, vilket ännu inte skett, är det min uppfattning att vi inte ska förhala projektet helt i onödan. Men det måste få ske en formell, korrekt behandling av ärendet så att alla parter får uttala sig. Sedan får vi se hur vi går vidare. Omröstningen om statens budget närmar sig, och den är kanske mer intressant än på mycket . Det har sin bakgrund i att regeringen valt att inte förankra sin politik hos en majoritet av . har man försökt göra ett stort nummer av att isolera tredje största parti, men det kan inte sägas ha varit särskilt framgångsrikt mot bakgrund av den uppkomna situationen. Genom att agera på det sättet har statsministern försatt regeringen och landet i stort i ett mycket prekärt läge. Jag tycker inte att det är ett ansvarsfullt agerande. Min fråga till statsministern är därför hur statsministern ser på situationen och hur statsministern tänker agera om regeringens budgetproposition inte går igenom i . Väljer statsministern i så fall att avgå? Vi fick regeringsmakten efter ett val som resulterade i ett nytt parlamentariskt läge. Vi tar det ansvaret. Vi lägger fram en budget i riksdag som vi tror på och som vi anser har ett starkt innehåll vad gäller utveckling. Det gäller såväl ungdomarna, skolan och människorna som vill gå till ett jobb som för att rädda klimatet och stärka välfärden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det , som säger sig värna om , nu gör är att ägna åt osäkerhet. Det är inte för väl utan antagligen för det strålkastarljus som verkar ha hamnat i. Det är sverigedemokrater som avgör hur de ska rösta, huruvida de ska rösta på att ta arbetslösa ungdomar ur arbetslöshet och in i arbete, om vi ska sänka skatten för pensionärerna så att den blir mer lik den som löntagarna har, om vi ska satsa på äldreomsorgen och på sjukvården. Det är beslut att rösta precis som de vill. Min fråga avser situationen för unga. Alliansregeringen efterlämnade drygt 140 000 unga i arbetslöshet. Många av dem befinner sig i långtidsarbetslöshet, och vi vet att det råder hårdare krav i skolan. Det har lett till en markant ökning av den psykiska ohälsan bland unga. Min fråga till statsministern är därför vilka satsningar regeringen avser att göra för att få bukt med ohälsan, särskilt den psykiska ohälsan, som ökat bland unga. Dels vill vi öka satsningen på just det området inom sjukvården. Vi vill uppmärksamma det på ett helt annat sätt. Detsamma gäller skolhälsovården. Det kräver ett brett åtgärdsprogram. Det långsiktigt viktiga är att ungdomarna har framtidstro, och av det skälet koncentrerar vi stora resurser på just ungdomar. I skolan ska jag veta att jag har en mycket bättre chans att klara den. Jag får stöd och hjälp när jag behöver det redan i tidiga åldrar. Jag har bättre möjligheter att ta mig igenom så att jag kommer in på gymnasieskolan. Om jag ges stöd att klara gymnasieskolan blir jag stark på arbetsmarknaden. Jag har större möjligheter att få en bostad eftersom det byggs bostäder. Alla dessa faktorer samlat har ett mycket viktigt symbolvärde och anger inriktningen för vår ungdomspolitik. Helheten är det viktiga. Ungdomar ska känna framtidstro och ha framtidshopp. Det löser inte marknaden. Det löser politiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Jag hoppas att min fråga är övergripande nog. Den handlar om svensk polis och ansvaret för den. Polisen står inför sin största omorganisation . får en ny samlad polismyndighet som ska ersätta dagens 21 myndigheter, allt för att svensk polis ska bli effektivare, klara upp fler brott, göra medborgarna nöjdare. Jag är en varm anhängare av omorganisationen och trodde nog att varje justitieminister skulle vilja inkassera den åsyftade politiska poängen med en effektivare polis. Men före sjösättningen av reformen, i samband med statsministerns regeringsbildning, flyttade statsministern över ansvaret för polisen till den nya inrikesministerposten. Justitieministern är befriad från ansvar för polisen. Det behöver inte vara fel, men omflyttningen av ansvaret reser en del frågor. Jag vill veta vad statsministern har för bevekelsegrunder till förändringen av ansvaret. Det är helt riktigt. Förändringen av polismyndigheterna är påbörjad. Vi har varit ense om att den är bra. Naturligtvis ska den nu sjösättas och ges bästa möjliga förutsättningar. Min bevekelsegrund för att göra denna omflyttning är att vi tror att det är bättre att vi samlar kompetens som har att göra med både polisiära uppgifter och andra närliggande uppgifter för att få en samordning av även de myndigheterna. Det är en sak att samordna de tidigare polismyndigheterna till en myndighet. Det är ett svar. Det andra är att vi behöver ha mer av samordning för att stärka rättssäkerheten och det arbete vi har att göra mot brottslighet och därmed också stärka landets inrikessäkerhet. Nästan 35 000 arbetslösa befinner sig i fas 3. Detta har blivit en slutförvaring där människor arbetar heltid utan att få lön. De enda som egentligen har tjänat på detta är vissa företag som helt och hållet kunnat försörja sig på fas 3 och gjort miljonvinster. Det finns en tydlig skiljelinje här vad gäller om man ska behålla fas 3 eller inte. Trots det finns det nu en oro bland alla dessa människor som är i fas 3. Vad kommer att hända? Kommer man att tvingas fortsätta? Ska fas 3 kanske till och med behållas? Därför skulle jag gärna vilja att statsministern svarar på vilken regeringens linje är när det gäller fas 3. Linjen är att fas 3 ska avslutas successivt. Det kommer inte att ske , utan det kommer att ta . Men avsikten är att människor som befunnit sig i långtidsarbetslöshet, eller ibland haft bra arbetsuppgifter men dåliga villkor och begränsade utbildningsmöjligheter, ska få möjlighet till bra och meningsfulla arbetsuppgifter enligt kollektivavtalsenliga villkor. Många av de här människorna behöver också utbildning. Det är därför vi satsar så brett på utbildning. Vi behöver ha många olika utbildningsmöjligheter. För en del kanske folkhögskola är det rätta svaret. För andra är det utbildning tillsammans med praktik. Det är därför vi tillför dessa extratjänster i välfärden. De ska syfta till att ge meningsfulla arbetsuppgifter enligt kollektivavtalsenliga villkor. Vi tänker även ge människor som finns i fas 3 framtidshopp och framtidstro. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Vi upplever tyvärr ett alltmer oroligt omvärldsläge. Jag tänker såklart på men också på vårt eget närområde. Mycket talar för att vi ser ett nytt normalläge. I valrörelsen fanns det en samsyn mellan Socialdemokraterna och Alliansen i de här frågorna. Försvarsberedningen enades om att öka anslaget till försvaret med 5,5 miljarder . Alliansen presenterade därtill en extra närtidssatsning. Socialdemokraterna gick ett steg längre och lovade att ramen skulle ligga över det som Alliansen presenterat. Allt detta skedde före valet. När nu budgeten kom ganska noterade jag att regeringen anslutit sig till den ram som Alliansen hade presenterat före valet, men med en skillnad: Man gjorde också en höjning av ungdomsarbetsgivaravgifterna, vilket för försvaret innebär en årlig kostnad på . Hur kunde plus 900 miljoner före valet i realiteten bli minus 300 miljoner efter valet? Jag delar uppfattningen att vi antagligen har ett nytt normalläge i vår närhet, med ökad spänning och ökad oro. Det är inget tillfälligt läge. Däremot finns det inget direkt militärt hot, men det är ett nytt läge. Det är av det skälet som försvarsministern nu utifrån Försvarsberedningens slutsatser arbetar fram en inriktningsproposition som ska föreläggas riksdag - jag kan inte säga något datum. Försvarsministerns och regeringens hela inriktning är att se till att få en helhetslösning där vi kommer brett överens över gränserna. Där finns även frågan om ungdomsarbetsgivaravgifter med. Detta måste ses i sin helhet. Vad behöver det göras för förstärkningar av beredskap, personalförsörjning och materiel? Låt oss diskutera det i samband med den propositionen, så är jag helt övertygad om att vi kommer överens om den nivå som ska vara rätt för . Det är viktigt att vi hittar en bred överenskommelse, inte minst i detta läge. Jag träffar väldigt många pensionärer och människor som är på väg att gå i pension. En fråga som ofta dyker upp är oron för den egna ekonomin. Här inne vet vi att det är många faktorer som påverkar pensionerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund kom med en ny rapport som pekar på att väldigt många yrkesgrupper, inte minst många tjänstemän, aldrig kommer att orka jobba fram till 65. Det är någonting som kommer att påverka deras pensioner resten av deras liv. Min fundering är vilket besked statsministern har till landets pensionärer och blivande pensionärer. Det här är en viktig fråga för arbetsmarknaden. Hur får vi fler människor att orka ett helt arbetsliv? Det har betydelse för landets samlade inkomster. Självfallet har det också betydelse för de individer som arbetar hur mycket de lyckas skrapa ihop till pensionen. Regeringen har varit väldigt tydlig efter de tragiska dödsolyckorna med byggnadsarbetare och de fyra dödsolyckor som skedde före det. Till dödsolyckorna kan läggas att många människor inte orkar utan stressas sönder och får sluta för . Vi ska ha en nollvision för dödsfall. Vi ska också ge mer resurser till , vilket gör det möjligt att arbeta mer förebyggande. Vi ska ge mer resurser till arbetslivsforskning, vilket gör att vi kan ta fram lösningar för att undvika att människor slits ut i sitt arbetsliv. Avslutningsvis kommer vi att lägga mer resurser på samarbete mellan parterna. Jag är helt övertygad om att det är parterna som ska finna de bästa lösningarna för att människor ska orka ett helt arbetsliv.