· H2C120141016fs · 2014-10-16 14:01:07 — Jag vill ställa min fråga till näringsminister . Det tog inte många timmar innan den här regeringen hade fattat sitt första beslut. Med kirurgisk precision slår man hårt mot jobb och företagande. Från kommer det att bli dyrare för företag men också för offentliga arbetsgivare, som kommuner och landsting, att ha unga anställda men också att ha personer anställda. Det senare är någonting som varken Socialdemokraterna eller aviserat tidigare. Min fråga till näringsministern är: Hur tror näringsministern att höjda kostnader för att ha unga anställda och äldre anställda kan leda till fler jobb? Och på vilket sätt förbättrar det näringslivsklimatet från att det blir betydligt dyrare för företag att ha människor anställda? Det här är en debatt som vi hade i princip under hela valrörelsen; den är inte ny. Den förra regeringen gjorde ett antal nedsättningar av arbetsgivaravgiften som många forskare och experter har utvärderat och sett väldigt få positiva effekter av. Snarare har det varit dyrt och med få sysselsättningseffekter. Då har vi, den tillträdda regeringen, bestämt oss för att göra en omfördelning i den budget som vi kommer att presentera. Vi tar tillbaka en del av de nedsatta arbetsgivaravgifterna och väljer i stället att investera i sådant som vi vet skapar nya jobb och utvecklingsmöjligheter för de människor runt om i som fortfarande går arbetslösa. med den förra regeringens maktinnehav är arbetslösheten högre än när den tillträdde. är det att pröva en ny politik för att satsa på att ge de människor som saknar arbete chanser att komma tillbaka, att investera i sådant som skapar framtidens jobb. Det är naturligtvis ingen slump att över 300 000 fler har ett jobb att gå till jämfört , trots den tuffa lågkonjunkturen. Det är viktiga reformer som har kommit på plats. Bland annat har vi sänkt kostnaderna för att anställa unga och äldre. Det intressanta är att ni inte har aviserat tidigare att ni också ska höja kostnaderna för att ha äldre anställda. Jag menar att det inte är en slump att vi har dubbelt så många som jobbar jämfört . Det spelar roll. Politik spelar roll. Det som jag tycker är anmärkningsvärt just nu är att ni inte gör några som helst bedömningar av sysselsättningseffekten av de förslag som ni lägger fram om stora skatteförändringar. Det finns alltså inga bedömningar av hur det här påverkar jobben i . Det är ju brukligt att gör sådana bedömningar. Min fråga till näringsministern är: Varför utelämnar ni bedömningar av sysselsättningseffekter av så här stora och viktiga skattehöjningar på anställda? Det blir svårt för den borgerliga oppositionen så här i början att komma ut från den valretorik som man hade före valet. Det blir lite knepigt för oppositionen nu att reda ut varför vi har ett budgetunderskott på . Kan det bero på de stora skattesänkningar som genomfördes med lånade pengar? Det gör att reformutrymmet nu är begränsat och att man måste väga insatser för att se vad som ger mest effekt. Vi har dragit slutsatsen att de här skattejusteringarna kan göras för att göra investeringar, för att de arbetslösa ska komma i jobb men också för insatser som större investeringar i bostadsbyggande, i renoveringar, i underhåll av järnvägen, i sådant som bygger framtidens jobb. Och det är en annan politik än den som ni stod för i valrörelsen och förlorade valet med. Det är klart att den här regeringen kommer att bedriva en annan politik än den politik som ni gick till val på. Sedan har vi inte presenterat vår budgetproposition , men jag kan garantera att det i budgetpropositionen kommer att redovisas mycket om hur vi ser på sysselsättning och sysselsättningseffekter. Även jag vill vända mig till , och även jag tänker fråga om den höjda skatten för äldre. I takt med att vi får allt bättre välstånd och levnadsförutsättningar lever vi också allt längre. Detta är givetvis någonting som vi i första hand ska glädjas över, men det medför också att vi blir allt fler som ska försörjas av allt färre. Alliansregeringen genomförde vid makten ett antal åtgärder för att uppmuntra dem som vill och kan att arbeta längre, även efter 65-årsdagen. Ett steg var ett utökat jobbskatteavdrag, ett annat en sänkning av arbetsgivaravgiften för att endast omfatta ålderspensionsavgiften. Detta gav också resultat, precis som vi hörde. Sysselsättningen bland personer som uppnått pensionsålder har tydligt ökat. I detta läge väljer alltså den nytillträdda regeringen att införa en särskild löneskatt för anställda . Min fråga är mycket enkel: Hur tänkte ni här? Detta är inte den enda skatteförändring som den här regeringen föreslår för pensionärer. Den stora och principiellt viktigaste frågan handlar om att vi nu tar steg för att avskaffa den pensionärsskatt som den förra regeringen införde som innebär att ålderspensionärer betalar en högre skatt än löntagare. Vi tycker att det är moraliskt fel. Vi kommer att gå vidare med förslag nu som helt tar bort skatteklyftan mellan löntagare och pensionärer, för dem med lägst pension, som ett första steg på vägen mot att avskaffa den orättvisa pensionärsskatten. Sedan gör vi en viss justering av arbetsgivaravgiften för ålderspensionärer. Men det kommer fortfarande att vara mer lönsamt att anställa en äldre person än en yngre person, och det tycker vi är bra. Det är därför detta förslag kommer att ligga i regeringens budget. Jag tackar för svaret. Ja, vi brukar ju få höra just detta från regeringens sida, att det är lönsamt att fortsätta att arbeta efter 65. Men den här höjningen är större än vad den allmänna löneavgiften är. Arbetsgivaravgiften omfattar ju flera delar, och en stor del av dessa går till sociala avgifter för försäkringar som man inte omfattas av om man är över 65. Man har redan en svagare ställning på arbetsmarknaden, och det gäller inte bara detta, utan man förlorar skyddet när det gäller att få ha kvar sin anställning och så vidare. I realiteten blir det alltså med ert förslag dyrare att anställa personer över än under sett till vad löneavgiften går till. Våra äldre besitter en lång arbetslivserfarenhet. Deras värde på arbetsmarknaden ska verkligen inte underskattas. Det är min mening att vi bör vara tacksamma för att de vill fortsätta att arbeta och inte försvåra detta och straffbeskatta dem. Jag vill än en gång fråga: Varför väljer ni att göra det olönsamt att anställa äldre? Först bara när det gäller matematiken blir det fortsatt lönsamt för arbetsgivare att anställa äldre med det förslag som regeringen presenterar. Dessutom börjar vi att avskaffa den pensionärsskatt som den regering som just har avgått införde. Jag tror att många pensionärer uppskattar denna politiska prioritering, därför att någonting som upprör många äldre är att de beskattas hårdare än löntagare, trots att de har arbetat i hela sitt liv. Detta är en justering som vi genomför. Jag tror att många äldre också ser och kommer att uppskatta att vi gör stora insatser för att inte minst ge unga människor jobb. Man måste prioritera ekonomiskt och göra insatser för att de unga människor som har gått långtidsarbetslösa kommer i utbildning, kommer i riktiga jobb eller får praktikplatser. De ska ha någonting vettigt att göra i stället för att gå långtidsarbetslösa. Budgeten är en prioriteringsfråga. Man måste orka med att prioritera det som är viktigast. Den förra regeringen lämnade efter sig ett budgetunderskott på . Det kräver ännu tuffare tag vad gäller att prioritera bland utgifter och inkomster. Övriga statsråd får ursäkta, men även jag har en fråga till näringsminister . Jag börjar med att gratulera till det nya jobbet. innehar nu ett ämbete som centerpartister har innehaft , först och sedan . tog vi krafttag för att stimulera nya och växande företag i , vilket betalat sig med 350 000 nya jobb. De flesta av dessa jobb har vuxit fram i just nya och växande företag. Mycket tyder på att detta är en resa och en positiv trend som riskerar brytas som näringsminister, , givet de skatteökningar och nya regleringar som kommer att läggas på de nya och växande företagen, om vi ser på vad ni har gått till val på. Hur mycket tror näringsministern att företagandet och jobbskapandet kommer att minska givet de skattehöjningar och nya regleringar som föreslås? Jag tackar för gratulationer. Jag tror dock att han överskattar mitt inflytande på svenskt näringslivs utveckling . Jag tror inte att jag vare sig i positiv eller i negativ bemärkelse har haft förmågan att påverka hela utveckling på de jag har haft ministerposten. Vi för här en diskussion som handlar om vissa delar av den budget som kommer att läggas på bord. Budgeten är ännu inte presenterad. Delar av budgeten har vi gått ut med, men andra delar har vi inte gått ut med. Jag tror att kommer att känna igen och uppskatta delar av de förslag vi kommer att lägga fram på det näringspolitiska området. Båda våra partier drev i valrörelsen till exempel kravet på minskade kostnader för företag när det gäller sjuklöneansvar. Det är en fråga som många små och medelstora företag rankar högt när det gäller förmågan att vilja och våga anställa fler människor. Det är en fråga som regeringen kommer att jobba vidare med. På vissa områden kommer inte att bli nöjd. På andra områden kommer han att känna igen sig. Jag kan hålla med om att den skada han har orsakat är högst begränsad. Det jag är orolig för är tiden framåt. Ett grundläggande ekonomiskt samband är att om vi gör något dyrare och krångligare blir utbudet mindre. Det gäller också jobbskapandet. Jag kommer inte att uppskatta skattehöjningar på 19 miljarder på svensk företagsamhet och jobbskapande. Jag kommer inte att uppskatta en djupt landsbygds- och Norrlandsfientlig kilometerskatt. Jag kommer inte heller att uppskatta en nedläggning av . Det kommer att påverka näringslivet runt om i landet och innebära färre jobb. Låt oss inte se till de som har gått utan till den period som komma skall. Kan du, näringsministern, uppskatta hur mycket svensk företagsamhet och jobbskapande kommer att drabbas av dina skattehöjningar och nya regleringar? lämnar den borgerliga regeringen efter sig ett underskott på och en situation på svensk arbetsmarknad där fler människor är arbetslösa än när man fick uppdraget att bilda regering. De borgerliga partiföreträdarna i kanske ska fundera över sitt eget ansvar för den situation som vi har på svensk arbetsmarknad . Denna regering har bestämt sig för att sätta jobben i fokus för hela sitt arbete. Vi har sagt att 2020 ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Det är ett mål som ställer höga krav på alla politikområden, på näringspolitiken, på investeringspolitiken vad gäller infrastruktur, på miljöpolitiken, på skol- och utbildningspolitiken, på export- och handelsfrämjandepolitiken. Denna regering går framåt med ett program för att skapa fler jobb i så att vi får ned arbetslösheten till lägst i EU 2020. Det är vår ambition, och det kommer att märkas skillnad med en ny regering. Jag tänker inte bryta mönstret, utan även min fråga riktar sig till närings- och innovationsminister . I regeringsförklaringen slås det fast att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i svensk ekonomi ska öka så mycket att vi når målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. Mycket av ekonomiska styrka kommer av vår förmåga att sälja framstående högkvalitativa och innovativa varor och tjänster på globala marknader. Med det som utgångspunkt frågar jag vilka åtgärder näringsministern avser att vidta för att vi ska nå det mål vi har satt i regeringsförklaringen om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Låt mig återknyta till svaret jag gav till . Det är inte bara näringspolitiken som kommer att ge förutsättningar för företagen att växa och skapa alla de nya jobben. Det behövs en bred palett av åtgärder. Först och främst måste vi ha en stabil och sund ekonomi. Utan en sund ekonomi kommer företagen inte att vilja göra de investeringsbeslut och satsningar som krävs för att få fram nya jobb i vårt land. Vår jobbpolitik står på tre ben. Det första är investeringar i ökat bostadsbyggande, ökade investeringar i infrastruktur som gör att varor kan exporteras från vårt land och människor pendla till de jobb som finns samt mer offensiv miljöpolitik och forskningspolitik. Det andra benet är näringspolitik i form av exportstöd, handelsfrämjande och stöd till små och medelstora företag. Det tredje benet är en mer offensiv utbildningspolitik. Vi har ett växande problem på svensk arbetsmarknad med bristande matchning. Vi har företag som vill anställa men som inte hittar den kompetens de behöver för att kunna anställa. På dessa tre områden kommer det att bli skillnad med en ny regering. Jag tackar ministern för svaret. Jag är glad över att ministern och regeringen prioriterar att bekämpa arbetslösheten. Det är en fråga som i grunden är avgörande för hur vi ska kunna hålla ihop . är oerhört beroende av sin export. Vårt beroende av exporten har ökat, och är i runda tal av bruttonationalprodukten export. Den är alltså helt central. Vilken roll anser näringsministern att den svenska exportpolitiken har för att uppnå målet till 2020? Jag tror att handelsfrämjandet och exporten är en av nycklarna till att lyckas med ett offensivt jobbmål för . Vi kan inte bara diskutera vad som händer i vårt land. Ska vi få en ökad efterfrågan på arbetskraft i våra företag måste fler företag satsa på export, och våra framgångsrika exportföretag måste nå nya marknader. Den erfarenhet vi har från är att exporten inte har utvecklats så väl som den förra regeringen hoppades på och satte upp mål för. Vår hemmamarknad har haft det mycket kämpigare än vi hoppades på. är för beroende av länder nära sig, till exempel och , och svagare på de stora tillväxtmarknaderna runt om i världen. Något som jag tror engagerar alla partier i kammaren är att se till att svensk export blir en kärnfråga när vi diskuterar hur vi får ned arbetslösheten i , för där bygger vi mycket av svenskt välstånd. Utbudet av krediter och tillgängligheten att få kredit har ökat . Jag bryter trenden och ställer min fråga om snabblån till statsrådet . Framväxten av snabblåneföretag har sedan de introducerades på marknaden ökat med olika aktörer. Det kan finnas goda skäl att behöva ta ett snabbt litet lån, men vi har också sett att det har skett en stor ökning av betalningsförelägganden hos med anledning av snabblånen. Detta är oroväckande, och därför ändrade den tidigare regeringen i flera steg reglerna och ökade tillsynen över dessa företag. Bland annat infördes det krav på kreditprövning även för smålån. , som har utövat tillsyn och även kunnat varna företagen vid misskötsel, har numera också möjlighet att utfärda sanktionsavgifter. Senast infördes också ett krav på tillsyn från . Tyvärr har det visat sig att det har kommit ytterligare anmälningar, och min fråga till ministern är: Vad ska regeringen göra för att ytterligare stärka skyddet för konsumenter? Jag tackar frågeställaren för att hon lyfter upp en viktig och central fråga som regeringen kommer att sätta högt på dagordningen. Självklart oroas även vi av utvecklingen där allt fler människor hamnar i svår ekonomisk situation med överskuldsättning. Det får besvärliga konsekvenser för individen eftersom man hamnar hos kronofogden och får svårt att klara sin privatekonomi framöver, få bostadslån och så vidare. Det är också ett problem för samhället i stort när människor hamnar i överskuldsättning. Den tidigare regeringens åtgärder har inte räckt till. Överskuldsättningen fortsätter att öka och även antalet människor med ekonomiska problem som hamnar hos kronofogden. Regeringen är beredd att titta på vidare åtgärder, att se till de utredningar som har gjorts och att komma med nya förslag för att motverka denna utveckling och se till att färre människor hamnar i en överskuldsättning. De som hamnar i överskuldsättning ska också ha lättare att kunna komma ur den och få skuldsanering. Jag tackar statsrådet för svaret. Jag skulle gärna vilja höra om det finns några förslag. Det regeringen har gjort är att motverka de oseriösa företag som finns. Risken med vissa förslag som jag har hört bland andra Per lyfta upp i debatten är att de drabbar även de seriösa företagen. Jag undrar om det finns några idéer om förebyggande arbete för att se till att konsumenterna klarar de nya krediterna. Det är inte bara snabblån som finns på marknaden utan även fakturakrediter och annat. Jag tackar för följdfrågan. Jag tror att man i det här fallet måste arbeta konsekvent och långsiktigt. Man måste arbeta både med åtgärder som kan få effekt i närtid och med långsiktiga och genomgripande åtgärder. Om vi börjar med de långsiktiga åtgärderna handlar det om att förbättra kunskaperna hos konsumenterna. Det måste man börja med redan i skolan genom att ge bättre undervisning och bättre kunskaper om privatekonomi och om vilka konsekvenser det kan få om man går in i den typ av snabblån som tyvärr kan ha väldigt höga räntenivåer. Jag tror att man också måste jobba mer kortsiktigt, och där är vi beredda att se över olika åtgärder. En möjlighet kan vara att använda den befintliga lagstiftningen om exempelvis ockerränta mer offensivt än vad den tidigare regeringen har gjort. Vi är beredda att pröva och se om man skulle kunna införa ett sådant räntetak som har införts i många länder i vår omvärld. Först måste man dock göra ett gediget utredningsarbete på . Regeringen kommer inte att sitta stilla och bara se på hur överskuldsättningen ökar. Det kan jag garantera. Jag har en fråga till näringsminister , och den är aktuell i och framför allt i min hemkommun. och hans parti liksom även mitt parti har varit mycket drivande i valrörelsen i att lösningen för många saker i samhället bottnar i att befolkningen har utkomst från arbete. Det har blivit sanning i min hemkommun , där merparten av befolkningen har utkomst från arbete, många i en nystartad gruva. Marknadskrafterna har investerat ca 8 miljarder i en gruva, som det på grund av järnmalmspriserna och dyra lån verkar bli oöverstigligt för bolaget att driva . Du har som näringsminister möjlighet att påverka statliga så att de går in och förhandlar tills en lösning gör att gruvdriften fortsätter, att dessa hundratals arbetstillfällen räddas samt att framtiden för denna enorma investering inte går förlorad. Vad avser ministern att göra i denna fråga? Jag tackar för en viktig fråga. Det är många människor som känner oro, inte bara i staden utan i hela regionen. Det är något oerhört som händer i . Etableringen i har skapat väldigt stora förhoppningar. Det har investerats oerhört mycket för att åstadkomma en gruva, och man hade kommit väldigt långt i arbetet. Jag noterar att det som företaget säger utåt är att man nu tar en paus i arbetet och att man jobbar med rekonstrueringen för att förhoppningsvis kunna återskapa och återstarta gruvan. Det är vad företaget säger. De behövde för att kunna jobba med rekonstrueringen och försöka få in finansiärer för att kunna göra de investeringar som krävs för att få i gång gruvan igen. Jag följer denna fråga väldigt noga. Jag har talat med , som har ett ansvar för att samordna och följa frågan, och jag kommer att göra det igen. Du svarade inte på frågan om , . Det som händer där är att humankapital och kompetens försvinner, och en nystart blir inte så lätt. står där en maskinpark värd miljardbelopp och tickar pengar i stället för att man skulle kunna påverka ett bolag som ägs av staten. De skulle kunna drifta gruvan medan man söker en lösning. Jag håller med om att det ni gör är bra, men knäckfrågan är att det tickar på pengar i humankapital som försvinner och investeringar som är gjorda i strukturen och i druvgriften. Det tickar pengar . Om inget görs tror jag att kommunen och bolaget sätter sig i en jättesvår situation. Du kan påverka den genom att gå in i bolaget och säga att de ska lösa det på kort sikt genom ett avtal om att drifta det vidare. Det är en lösning som går att genomföra. Jag förstår att företaget jobbar väldigt hårt både med rekonstruktionen och med att titta på nya finansiärer. Jag tror att det är viktigt att se att det inte bara är ett gruvbolag som har problem när malmpriserna har sjunkit så dramatiskt som de har gjort. Vi har, som du nämner, ett stort statligt företag - - som också genomför stora program för att dra ned kostnader. lönsamhet har sjunkit dramatiskt på grund av den situation som uppstått med världsmarknadspriserna. Det är inte så lätt att bara säga att ska göra allt som det privata företaget har gjort och söker finansiering för, men jag kan lova att den här regeringen kommer att följa frågan väldigt noga. Det är viktigt att de människor som drabbas och blir av med jobbet känner ett stöd i denna situation och att det finns insatser för att hjälpa dem vidare. Regeringen hoppas att företaget kommer att hitta en lösning så att gruvan kan starta igen. , , , , , , , , , , , och - det gick kalla kårar genom dessa orter i går när de rödgröna partierna meddelade att ska läggas ned. Problemet är att de rödgröna partierna i ser detta som en lokalpolitisk bostadsfråga, medan det i verkligheten är fråga om liv och död för företag och därmed för jobb och tillväxt i stora delar av . Handelskammaren gör bedömningen att 24 000 jobb hotas. Det är naturligtvis en mycket ungefärlig uppskattning och går inte att räkna ut exakt. Min fråga till näringsministern är: Delar näringsministern uppfattningen att det skulle vara negativt för jobben i om stängs ? Jag tackar för frågan från . Överenskommelsen mellan partierna i innebär inte ett beslut om att automatiskt kommer att läggas ned. Det tror jag att riksdagsledamoten vet om. Beslutet styrs inte av ensamt. är en av de riksflygplatser som vi har ett stort behov av för att transportsystemet ska fungera i hela landet. är ett avlångt land med behov av transporter. Men det finns också, inte bara i utan i flera andra kommuner, diskussioner där kommunpolitiker diskuterar hur staden ska utvecklas, hur tillväxtförutsättningarna ska och hur fler bostäder ska byggas. kan det bli så att en kommun kommer till slutsatsen att de skulle vilja bygga fler bostäder för att klara både miljömål och tillväxtfrågorna lokalt. Då måste staten lyssna, agera och även se till att de transportpolitiska målen uppfylls och upprätthålls i en dialog. Därför kommer staten att tillsätta en förhandlingsperson för att diskutera de här frågorna. Jag frågade om näringsministerns uppfattning. Han svarade med att kommentera den formella processen. Den är jag väl medveten om. frågar jag: Skulle en nedläggning av vara negativt för jobben i ? Delar näringsministern den uppfattning som en lång rad socialdemokratiska kommunalråd, till exempel i , i går gav uttryck för, nämligen att det vore katastrofalt för deras egna kommuner? Näringsministern har en rad bestämda uppfattningar om att några slags innovationsråd ger massor av jobb. Ursäkta mig, men flygplatser som är näringspolitik på riktigt. Där måste näringsministern våga ha en uppfattning. Jag tar frågan en gång till: Delar näringsministern uppfattningen att det vore negativt för jobben i om läggs ned? Något beslut om avveckling har inte fattats. Det tror jag är viktigt, för riksdagsledamoten försöker påskina att det finns ett beslut om detta. Något sådant beslut har inte fattats. Som jag försökte påpeka i mitt förra svar ingår i det statliga basutbud som har beslutats vara av riksintresse. Om man skulle lägga ned måste man hitta en ersättning för trafiken. I har vi stora behov av transporter, även flygtransporter. Man måste ta detta seriöst. Det finns två olika intressen att bevaka: flyg- och transportintresset, som har stor betydelse för jobb- och näringslivsutvecklingen, och städernas intresse av att bygga fler bostäder och skapa hållbara städer. De två intressena möts i den här diskussionen och bör hanteras seriöst genom det som regeringen har sagt: Vi ska utse en förhandlingsman som tittar på detta för att ge svaren på frågorna. För vi kan inte, enligt min bedömning, lägga ned utan att lösa transportbehoven - naturligtvis inte.