· H110267 · 2014-04-25 10:01:36 — har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att stärka de offentliga finanserna.Sedan den finansiella krisens utbrott har läget i världsekonomin varit ansträngt. Detta har givetvis påverkat , även om svensk ekonomi har visat stor motståndskraft tack vare regeringens åtgärder. Regeringen har under krisen stöttat tillväxten med aktiva stabiliseringspolitiska åtgärder och långsiktigt förbättrat tillväxtmöjligheterna. Bedömningen är att regeringens politik har lett till en högre varaktig sysselsättning och en lägre jämviktsarbetslöshet. Denna bedömning delas av bland andra , och Konjunkturinstitutet.Efter en lång rad av finanspolitiska åtgärder för att stötta ekonomin väntas budgetutrymmet vara mycket begränsat . I takt med att bnp- och sysselsättningstillväxten tar fart och arbetslösheten minskar förskjuts tyngdpunkten från stimulansåtgärder mot finansierade åtgärder som stärker förutsättningarna för fler i arbete. Nya reformer kommer att kräva finansiering krona för krona. Det kan exempelvis handla om åtgärder som säkrar skattesystemets effektivitet och legitimitet och motverkar samhällsekonomisk ineffektivitet. Det är också viktigt med stram utgiftsgranskning och god utgiftskontroll.Nu när det förväntas ske en gradvis förbättring av det ekonomiska läget är finanspolitikens inriktning att återvända till överskott. Detta är viktigt för att finanspolitiken inte ska vara procyklisk och för att återställa nödvändiga säkerhetsmarginaler. Enligt nuvarande prognos är det finansiella sparandet som andel av bnp när resursutnyttjandet närmar sig balans . Jag vill börja med att tacka för att jag äntligen har fått svar på interpellationen som jag lämnade in . Det har gått jag lämnade in den, och man kan fundera på hur komplicerad frågan var.I min interpellation beskriver jag hur regeringen under har varit inriktad på att sänka skatterna. De har förvandlat ett ekonomiskt överskott på 65 miljarder i statens finanser till ett underskott på 87 miljarder.Så sent som beskrevs statens finanser av finansministern som att vi ligger med små underskott. Trots att regeringen visste att det fanns ett underskott drev de på för att skulle fatta beslut om att genomföra skattesänkningar på flera miljarder. De röstade igenom förslaget tillsammans med , och bara en månad senare säger finansministern, som jag skrev , att det inte finns utrymme för sänkta skatter.Vad de gjorde då var att de sänkte skatten för mig och alla andra härinne med , och för pensionärer sänkte de skatten med . De ökade alltså skillnaden i inkomst mellan riksdagsledamöter och pensionärer med , till riksdagsledamöternas fördel. Med vårt förslag hade pensionärerna fått sänkt skatt med , och jag hade inte fått någon sänkt skatt alls. Det hade jag tyckt varit mycket mer rimligt.Sedan den 29 januari har flipp-floppat en hel del. Först föreslog han att studenterna skulle betala lånekarusellen, som han dragit i gång genom att åstadkomma ett underskott, genom att få studiebidraget sänkt med . Men ändrade beslutet, så man vet egentligen inte vem det är som bestämmer i regeringen; jag tror att det är . som sade att de inte skulle tas från studenterna hade sagt att jo, det skulle de visst göra. Vi får väl se hur länge det gäller.Jag har ställt frågan: Avser finansministern att vidta några skyndsamma åtgärder för att få ordning på underskottet i statens finanser? Till svar får jag en massa ord, men jag tycker inte att jag får någon speciellt tydlig inriktning.Anders säger att nej, nu blir det nog inga skattesänkningar. Ändå har man tillsatt en utredning om hur man ska kunna sänka skatten ytterligare. En tidigare partiledare i , , har sagt att det ligger i era gener att sänka skatten, och det har varit uppenbart med tanke på hur skattepolitiken har varit under senare år.Man kan ha ett underskott i statens finanser om man väljer att investera, om man väljer att investera i utbildning för arbetslösa och om man väljer att investera i arbetsmarknadspolitik som gör att människor kan gå från arbetslöshet till jobb. Men om man väljer att ensidigt sänka skatten och inte investera bidrar det inte till att ge de arbetslösa någon starkare ekonomi eller till att få ut dem i arbete. Det bidrar inte heller till att företag ska kunna anställa personer. Vi vet att försvann massor av jobbmöjligheter. Man hade kunnat anställa, men man hittade inte personer med rätt utbildning. Då tyckte att det var mer prioriterat att sänka skatten för honom och för mig än att satsa på de arbetslösa, att satsa på utbildning. I stället valde han att låsa in 35 000 i fas 3 och är nu upprörd över att vi vill ta bort fas 3.Herr talman! Jag skulle gärna vilja veta vad egentligen vill göra. Det är ganska viktigt hur man ställer frågor. har frågat hur regeringen ska stärka de offentliga finanserna. En alternativ fråga hade kunnat vara hur man stärker de enskilda människornas ekonomi. Det är en fråga som jag tycker är minst lika viktig som de offentliga finanserna. De ska vara starka i - det är viktigt. Men om vi går tillbaka en smula i tiden, kanske inte bara utan åtta, tolv eller ännu fler år, kan vi notera, om vi vill, att köpkraften i hos de enskilda människorna var alltför låg. Det berodde på att kommunerna, staten och landstingen lade beslag på en alltför stor del av de arbetsinkomster som tillkommer de vanliga arbetande människorna. Det får effekter på människornas köpkraft. Vi ser nu en kanonad av förslag som ska stärka den offentliga sektorn, och det förstår jag därför att av tillväxten kan man ta mycket till den offentliga sektorn.Just har jag åkt från industristaden , via och , till . Jag noterar att i dessa städer finns det en stor industrisektor. Och någon måste, herr talman, köpa produkterna. Det är absolut nödvändigt. Vi ska exportera i det här landet för att kunna upprätthålla den välfärd som vi absolut vill ha, som sjukvård, skola, annan utbildning, administration, rättsväsen och vad det nu kan vara som behövs.Själva frågeställningen gäller om det viktigaste är att stärka de offentliga finanserna eller se till att folk har arbete. Jag kan inte komma fram till något annat än att har gjort en korrekt analys av de omstridda jobbskatteavdragen. De ska i allt väsentligt behållas av två anledningar. Den ena är att löntagare har vant sig vid att ha denna köpkraft. Den andra är att de har varit bra för och sysselsättningen.Det är viktigt att komma ihåg att det har varit bra för att vi har haft en god köpkraft i landet. Det har varit ett av de stora problemen i där det har varit oreda i många länders finanser. Ska man kunna köpa Volvobilar med motorer från måste man ha köpkraft.Herr talman! Vi ser en avigsida på detta. Att beslutar att flytta tillverkningen av en modell till , vilket de just gjort, har många orsaker, men en effekt blir att antalet som arbetar med att tillverka Volvobilar i minskar. Det är dåligt för de offentliga finanserna. ställer en fråga om underskottet i statens finanser. Av frågan och retoriken i talarstolen kan man få intrycket att det finns en stor skillnad i synen på budgetregler, överskottsmål och så vidare. Eller så förs resonemanget inte fullt ut av . Jag ska komma tillbaka till vad egentligen menar.Jag har åtminstone trott att vi var överens om att överskottsmål betyder att budgeten ska gå ihop och gå med 1 procents överskott sett över en konjunkturcykel. Det betyder dock inte att statens budget ska gå med överskott varje enskilt år. En av statens viktiga uppgifter är att motverka de konjunktursvängningar som sker i omvärlden. När det är lågkonjunktur och vi inte utnyttjar våra resurser fullt ut har staten en viktig uppgift i att stimulera ekonomin och försöka motverka konjunktursvängningarna. Det är också fullt legitimt att staten går med underskott under denna period.Det är ett närmast klassiskt sätt att hantera konjunktursvängningar som Socialdemokraterna åtminstone tidigare varit förespråkare av. Det handlar helt enkelt om konjunkturpolitik. Det viktiga är att säkerställa att man återgår till överskott när konjunkturen vänder och inte fortsätter spendera. När vi nu ser tendenser till att ekonomin börjar ta fart är det också läge att börja strama åt ekonomin igen.Låt oss titta på hela perioden . Alliansregeringen lyckades , innan finanskrisen slog till, samla på sig stora överskott, och har den offentliga bruttoskulden minskat med . Den bild som och försöker måla upp av att de offentliga finanserna skulle vara i oordning stämmer alltså inte. Svaret är tvärtom. Trots lågkonjunktur och finanskris har vi under dessa två mandatperioder lyckats minska den offentliga bruttoskulden med ungefär 3 procent.Vad menar egentligen med sin retorik och med det hon antyder i sin fråga? Förordar hon en ordning där budgeten ska visa överskott , även under lågkonjunktur? Är det detta Socialdemokraterna menar? Förespråkar ni en politik med kraftiga åtstramningar även under brinnande lågkonjunktur? Är det så jag ska tolka det säger i talarstolen?Det stämmer i så fall dåligt överens med den budgetmotion ni har lämnat in i . är den inte fullödig, för valde ni att redovisa bara framåt när det normala är att man redovisar åtminstone framåt. Men i någon mening får ni anses deklarera er politik framåt i den budgetmotion som lämnades i höstas.I er senaste budgetmotion är ert statsbudgetsaldo lägre än regeringens. Ni skulle alltså behöva låna en halv miljard mer. Då har jag inte ens vägt in det faktum att ni dessutom använder pengarna för det femte jobbskatteavdraget två gånger. Efter accepterar ni jobbskatteavdraget fullt ut, vilket innebär att dessa pengar är förbrukade. Men dem har ni redan tecknat in en gång för andra reformer som ni säger att ni vill göra.Eva-Lena ! Detta hänger dåligt ihop. Låt mig förtydliga för att vi inte är för jobbskatteavdrag. Vi talar om nivåer på skatten. Jobbskatteavdrag är inget vi önskar eller vill ha. Jobbskatteavdrag gör skillnad mellan en pensionär och den som arbetar. Vi vill ha ett likformigt skattesystem, . Oavsett var inkomsten kommer från och vid samma nivå på inkomst betalar man lika mycket i skatt. Detta förstår , men han kanske försöker smeta på med jobbskatteavdraget.Kan svara alla pensionärer på varför är det enda landet där en pensionär betalar mer i skatt än den som arbetar? Det kanske är en av de stimulansåtgärder som han beskriver i interpellationssvaret. Varför ska den som har jobbat ett långt arbetsliv inte få räkna pensionen som inarbetad lön? Nej, för drämmer till pensionärerna med högre skatt. Det kallar han för en stimulansåtgärd. Vi borde verkligen fördjupa oss i varför pensionärerna ska drabbas av detta.Om balansen är bra satsar vi antingen på individen - tog upp resonemanget om mer pengar till individen - eller gemensamt. Vi kan göra både och, men frågan är om är nöjd med balansen. har ju bestämt att ska jobba för fler skattesänkningar, fortsatt bolagsskatt, ett sjätte jobbskatteavdrag, slopad värnskatt, höjd skiktgräns för statlig skatt och så vidare.Jag och andra runt om i landet undrar om det inte vore lite smartare att vi som arbetar betalar in lite mer för att få mer resurser till en bättre skola som ger bättre resultat. Då kan vi stärka konkurrenskraft eftersom eleverna går ut i arbetslivet med bättre kunskaper.Är det inte också lite smartare att betala lite mer för att få bättre möjlighet att rusta de unga för jobb? Vi socialdemokrater tycker i alla fall att det är smartare än att som fatta beslut om fortsatta skattesänkningar.Det vore väl bättre om vi hade lite mer pengar att satsa på en fungerande, klimatsmart järnväg som våra företag behöver så väl för att transportera sina produkter.Herr talman! Jag kommer från , och vi har en högskola. Det vore bättre att satsa mer på högskolan. Det är 33 500 som söker in, men mer än hälften får inte plats. I detta läge fortsätter skära ned på högskolan. Det är 40 miljoner som ska bort. Det är 780 årselevsplatser som ska bort. Det är för att det inte finns pengar.Om man dessutom har en socialminister som är kollega med i regeringen och som säger att vi måste gå ut och hitta sociala sponsorer för att klara av socialpolitiken kan man, , fråga sig: Är det bra balans ? Hälsans Förskola, pensionärer betalar mer i skatt - det är en splittrad bild. Låt mig börja med att redovisa fakta. har haft högre tillväxt än alla jämförbara europeiska länder. har haft bättre reallöneökningar. Vanliga svenskar har mer i plånboken än vad man hade 2006. Det har man inte i andra länder. Där har krisen slagit mot lönerna på ett sätt som inte inträffat här. Sysselsättningen i är högre, och arbetskraften har vuxit snabbare än i andra länder.Detta gör att vi nu ser hur skatteintäkterna i offentlig sektor ökar kraftigt. Vi har fler sysselsatta i kommunerna än tidigare, och vi når högre nivåer framåt. Vi ser att lediga platser är på rekordnivåer i kommunsektorn, och vi ser att varslen är nere på något hundratal. Det är nivåer som vi inte upplevt på länge.I den här miljön anser vi att vi ska komma tillbaka till i finansiellt sparande. Det ska göras i det tempo som ekonomin tillåter. Då ska man ligga på 1 procents finansiellt sparande när ekonomin är i balans. Alla bedömare är överens om att vi är på väg mot det. Man kan diskutera om det sker 2017 eller 2018, men någonstans runt de åren ska vi ligga i balans på i det finansiella sparandet.Det här är väldigt viktigt därför att de värsta misstagen i ekonomisk politik, som kostar mest för en ekonomi, är de man begår , när man inte bygger upp buffertarna, när man inte säkrar skyddsvallarna och när man, som och gjorde under de goda åren, beviljar sig själv undantag.Det är därför de andra länderna fått strama åt ekonomin under krisen, och det är därför skulderna har ökat kraftigt där. Det är därför de har haft sämre tillväxt, sämre reallöner och sämre utveckling i sin ekonomi.Det är väldigt viktigt att vi under de år vi nu har framför oss de facto får en ekonomisk politik som sätter av till skyddsvallarna. Det är därför vi lägger fram ett skol- och utbildningspaket med viktiga satsningar som vi finansierar med 9 miljarder i förstärkta intäkter.Det är viktiga åtgärder med satsningar på lågstadiet, förlängd grundskola och matematikundervisning som finansieras med en del tuffa besked. Vi förändrar pensionsavdragen för privata pensionsförsäkringar, och vi drar in mer pengar på punktskatter. Det är så man bedriver ekonomisk politik i en period där tillväxten blir starkare.Jag blir djupt oroad över de besked vi får från oppositionen. vill aktivt överge överskottsmålet, välkomnar en sådan diskussion och säger att det är dags att ompröva överskottsmålet. I upprepade intervjuer i , Reuters och hamrar hon in budskapet att överskottsmålet ska omprövas.Raimo inlägg belyser väldigt väl hur oeniga , och Socialdemokraterna är. säger att man ska avskaffa skillnaden i skatt mellan pensionärer och löntagare. Där spenderar lite över 7 miljarder utan finansiering.Miljöpartiet vill å andra sidan på ett helt meningslöst sätt sänka arbetsgivaravgifterna med 14 miljarder. Det är meningslöst därför att 9 av går till löntagare som inte berörs av förslaget. Det är en avbränning på 9 av . Det är nog det märkligaste ekonomiskpolitiska förslag vi sett i riksdag.Socialdemokraterna och har alltså skatteförslag som sänker skatteintäkterna med 20 miljarder. Men det är helt olika skatteförslag. Inte ens när Socialdemokraterna och vill sänka skatten är de överens. Det är detta som är bekymret.Man staplar omfattande förslag om skattesänkningar på omfattande förslag om utgiftshöjningar, och så ger man inga gemensamma besked. Vi förstår vad detta kommer att leda till: Man får en ekonomisk politik där man inte orkar sätta av under de goda åren. Att Socialdemokraterna beter sig på det här sättet är för mig djupt förvånande. tar i från tårna. Det är ett lite märkligt agerande. Vi står här och försöker ha en interpellationsdebatt, och jag ställde ett antal frågor till finansministern som han väljer att konsekvent inte svara på. Det tog att ens komma till kammaren, och när han är här tycker jag att han borde bemöda sig om att svara.Jag kan informera finansministern om att varslade försvarsindustriföretaget i 75 personer. Det här är på riktigt. Det händer i verkligheten utanför finansministerns rum. 75 personer i är varslade. Förhandlingar har inletts om uppsägningar . Det är människor av kött och blod som kommer att påverkas. Att i det läget har uttryckt en oro för att arbetslösheten ska sjunka för snabbt är häpnadsväckande.Man kan stimulera ekonomin genom att investera i att bygga infrastruktur och bostäder, satsa på unga i utbildning, ha en aktiv jobbpolitik och investera i skolan, sjukvården, äldreomsorgen och förskolan. Man kan alltså göra saker på andra sätt än genom att sänka skatten.Min fråga till var hur han tänkte göra och om han ska vidta några skyndsamma åtgärder för att få ordning på underskottet i statens finanser. Man har uppfattat att det har varit ett väldigt litet underskott. Det sade han i alla fall i november.Anledningen till att jag ställde frågan är att finansministern bedriver en flipp-flopp-politik. stod man här i kammaren och slogs för att få genomföra alla möjliga typer av skattesänkningar. 12 miljarder drev man igenom tillsammans med för att sänka skatten. säger finansministern: Det är slut på det.Finansministern ska nu lösa sina inkomstproblem genom att beskatta snusare osedvanligt högt. Han tänkte beskatta studenterna genom att sänka deras studiebidrag med . Det ändrade han. Vi vet inte om det kommer efter valet , om olyckan skulle vara framme.Man har fått IG från väljarna. Det är kanske därför man tycker att det här med sänkt skatt inte är något man vill prata om. Det är ungefär som när sade att man inte vill prata om låglönejobb för att det låter så obehagligt.Men om man investerar kan man skapa underskott. Det ni har gjort är att ni har sålt statliga bolag, och ni har sänkt skatten - med hur många miljarder har jag snart tappat räkningen på, men det är många. Ni tömmer den skattkista ni kom till makten på. Ni gjorde det i högkonjunktur, och ni har fortsatt med det i lågkonjunktur.Den enda politikens väg ni känner till är sänkt skatt. Om du inte tycker att sänkt skatt är lösningen på frågan, , varför har du då tillsatt en utredning om hur man kan sänka skatten ytterligare?Varför tycker man att det är så viktigt att vidhålla att de som har varit långtidsarbetslösa ska vara inlåsta i fas 3 i stället för att kunna få en rejäl arbetsmarknadsutbildning och kunna komma vidare? Varför vill man inte investera i unga och ge dem möjlighet att läsa på högskola och universitet? Det skulle jag vilja ha svar på, herr talman. Det finns många punkter där man kan lita på Socialdemokraterna. En särskild sådan punkt är att man alltid kan vara säker på att de vill ha höga och helst högre skatter på arbete. På den punkten skiljer sig jag och även mitt parti från Socialdemokraterna.Vi kan göra upp om olika saker ibland - det skulle kanske vara oftare - men hög skatt på arbete är icke arbetsbefrämjande. Det är min invändning mot det som den ärade ledamoten pläderade för.I sak har han dess värre har fel när det gäller om jobbskatteavdraget är något enbart för . Det finns i ett tjugotal andra länder. Det senaste landet som är på väg att införa det är det socialdemokratiskt styrda . De gör exakt samma sak som vi i Sverige.Vi ska bedöma vår skattepolitik ensidigt och inte ta hänsyn till andra, men det är inte korrekt att säga att det inte finns i andra länder.Det är inte heller korrekt att säga som den ärade ledamoten säger, att det alltid har varit så att pensioner har varit lika beskattade. , som ligger ganska långt tillbaka i tiden, höjdes grundavdraget för vanliga människor men inte för pensionärer. Det var under ministären Palme.Jag sade inte man ville detta - jag känner inte till orsakerna till att man gjorde det. Men det föranledde samma debatt, att det blev olikhet i beskattningen. Det tog Socialdemokraterna och bort överenskommelse. Det finns också en del andra saker.Mitt största problem är något annat, som jag har sagt tidigare, nämligen att Socialdemokraterna alltid vill ha höga skatter på arbete. Jag tror att ni måste fundera på om det är riktigt att till exempel höja arbetsgivaravgifterna för unga människor. Hur kan det vara arbetsfrämjande?Jag är beredd att rösta för många skattehöjningar - men inte skattehöjningar som gör det dyrare att anställa unga människor eller andra. Låga skatter på arbete ska vi ha i det här landet. Först vill jag säga till : Nej, pensionärerna betalar inte högre skatt än 2006. Pensionärerna betalar lägre skatt än de gjorde 2006. Alliansregeringen har sänkt skatten för pensionärer inte en gång, inte två gånger, inte , inte fyra gånger utan fem gånger. Pensionärerna betalar alltså avsevärt lägre skatt än man gjorde 2006, när Socialdemokraterna lämnade över.Så ett litet kort resonemang om vad som är statens roll: En av de huvuduppgifter som staten har är att främja förutsättningar för jobb och tillväxt. Det är också det som ger ökade skatteintäkter till framför allt kommuner, landsting och regioner, där mycket av välfärdstjänsterna finansieras och där huvudansvaret för välfärden ligger. Staten har alltså en viktig roll i just detta att stimulera jobb och tillväxt.Då kan man ställa sig frågan varför det är en bra idé att sänka skatten på arbete, som alliansregeringen har gjort vid ett antal tillfällen. Man kan börja med att jämföra med till exempel punktskatter. Varför har vi punktskatt på tobak? Jo, därför att vi uppfattar att rökning är något som är dåligt och skadligt och som vi vill ha mindre av. Vill vi minska rökningen höjer vi skatten på tobak. Vill vi minska alkoholbruket kan en metod vara att höja skatten på alkohol. Vill vi minska miljöskadliga utsläpp kan vi höja skatter och avgifter på den typen av utsläpp.Då blir en rätt väsentlig fråga att ställa till Socialdemokraterna: Vad tror ni händer om man höjer skatten för att anställa unga människor? Vad blir resultatet då? Vad blir resultatet om man höjer restaurangmomsen? I restaurangsektorn får många unga sitt första jobb. Jo, resultatet blir naturligtvis en straffbeskattning på just de saker som vi borde värna, det vill säga möjligheten att anställa unga människor. Om det är som den senaste talaren säger, att man har sänkt pensionärsskatten, är väl pensionärerna nöjda. Så måste det väl vara? Men grejen är att ni gör skillnad - det är det som kritiken gäller. Om man efter ett långt arbetsliv går i pension betalar man proportionellt mer i skatt.Visst finns jobbskatteavdrag i olika länder, . Men nämn ett land där pensionärerna betalar proportionellt mer i skatt än en löntagare! Ta gärna fram det landet! är det enda landet. Det får ni svara för, inför alla pensionärer och deras organisationer.Men frågan är vad ni gör för dem som är arbetslösa. Ni säger att er satsning på jobben, utifrån era argument, ligger i krogen. Det är restauranger ni pratar om. Ni pratar om väldigt många ungdomar som finns inom snabbmatsbranschen. Ni säger att jobben finns där.Men ni har ingen industripolitik. Man lägger ned i . Man lägger ned Hiab i . Men ni har ingen politik för detta, utan all er argumentation går ut på att ni satsar på den som har ett jobb, som ni säger. Då sänker ni kostnaderna för den personen. Men när den blir äldre blir det högre kostnader igen.Äter vi mer hamburgare därför att arbetsgivaravgiften sänks? Nej, det gör vi inte. Äter vi oftare på krogen om man sänker momsen? Fördelen med krogmomssänkningen är att det blir en enhetlig moms - något annan finns inte. Var finns er politik för jobben? Varför kan ni inte tycka att det är smartare att satsa lite mer, att ta in lite mer skatt och rikta det till dem som är arbetslösa? Dem glömmer ni bort. Det är 400 000 arbetslösa, medan regeringen är nöjd med att det är lite billigare på krogen - fast det har det ju inte blivit. Först till frågan om vad som kommer att hända med ungdomarna om arbetsgivaravgiften höjs till vad den var innan, så att den bli samma oavsett ålder?