· H21065 · 2014-11-06 13:46:13 — Är det så det är tänkt att symbolpolitik ska utövas på lantbrukarnas bekostnad? Jag kan fortsätta där slutade. Det är hög tid att kammaren börjar inse att svenskt jordbruk befinner sig på en konkurrensutsatt marknad. får jag intrycket att vi tror att svensk livsmedelsproduktion är något som vi kan ha bara innanför våra gränser och att det vi åstadkommer i ökade kostnader kan vi direkt ta ut på konsumenten som går till Coop och Ica. Fungerar det så? Nej, vi är väl medvetna om att det inte fungerar så. Då är det hög tid att vi erkänner att svenskt jordbruk är världens renaste jordbruk och har sysslat med teknikutveckling. Därför är det otroligt trist att det införs en straffskatt som i stort sett inte berör miljön på något sätt. Det har talats om skyddszoner, och det har varit fråga om x meter. Jag har pratat med någon som var med på . På frågan om det fanns någon forskning i frågan var svaret nej. Med tanke på hur en åker ser ut kanske det ska läggas till fler meter i svackor och liknande. Där kan det vara en större risk. Jag ser svenskt jordbruk som en otrolig framtidsnäring om vi gör rätt saker. Kommande ska vi producera lika mycket livsmedel som har producerats under 8 . Det beror på att vi nu är betydligt fler på detta klot, och även om vi inte tror det får folk det allt bättre. De kommer inte att äta ris morgon, middag och kväll. Det kommer alltså att finnas en fantastisk global marknad med svenska livsmedel av oerhört hög kvalitet. Varför då kasta grus i maskineriet? Det är ungefär som om vi skulle säga till att kostnaderna för att producera bilar ska höjas eftersom de orsakar lite skador i trafiken. Det som händer då är att biltillverkningen flyttas till andra länder. Det är ungefär som om vi ska åka till landsbygdsministerns hemtrakter och säga att vi nu ska höja priset på till eftersom brytningen inte är helt bra. Hur kommer det att påverka gruvan? Jo, det blir precis som hur handelsgödselskatten påverkar svenskt jordbruk. Ska det vara så svårt att förstå att jordbruk är ett företagande, inte ett miljöprojekt? Det är hög tid att ställa om siktet och konstatera att svenskt jordbruk behövs för våra öppna landskap. Då kan vi ha en turistnäring värd namnet. Men om den här utvecklingen fortsätter kommer vi att se att det behövs mer skog och åkrar för att producera livsmedel. Jag är jägare, och jag har gått över åkrarna som det är skog på. Och på vissa ska det vara skog - det behöver vi inte diskutera. Men när jag hör landsbygdsministerns stödtrupper i talarstolen måste jag säga att jag blir ännu mer orolig för svenskt jordbruk. Man ser det ur ett miljöperspektiv, när det är ett företagande. Jag hoppas verkligen att landsbygdsministern har en klokare syn på svenskt företagande än hans partikolleger har. Jag ställde ett antal frågor, och jag lyssnade in svaren. Landsbygdsministern pratade mycket om entreprenörskap, helhetsperspektiv, livsmedelsstrategier, att öka den svenska livsmedelsproduktionen, både ekologiskt och konventionellt, och konkurrenskraft. Jag satt och lyssnade in det, och jag sammanfattar det i tre punkter. Punkt 1: Det fanns ett humorprogram som hette Har du hört den förut? Punkt 2: Det är onekligen vackra och väldigt viktiga ord. Punkt 3: När ska praktisk politik möta praktisk verklighet? De svenska bönderna lever ute i den ekonomiska verkligheten. Det finns inte de utrymmena . Min vädjan till landsbygdsministern är att man verkligen ser över den här frågan. Det finns många andra frågor som är aktuella för de svenska lantbrukarna, men eftersom vi diskuterar gödselskatten tycker jag att vi ska lägga fokus på den. Vi i är kritiska till de skattehöjningar som aviseras i budgeten för . Vi har svårt att se hur detta ska kunna öka det svenska jordbrukets konkurrenskraft och leda till en ökad sysselsättning i landet. Vårt val är ganska klart: Vi kommer konsekvent att motarbeta de förslag som innebär försämringar för landsbygden och dess ekonomiska och sociala ryggrad, nämligen jord- och skogsbruket. Tack för svaret, herr minister! Jag är naturligtvis inte nöjd. Det är inte heller de lantbrukare som drabbas. Varför vill regeringen lägga ytterligare stora, tunga stenar i ryggsäcken för landets lantbrukare? Signalen, fru talman, är att det är väldigt tufft just nu för landets lantbrukare, speciellt för mjölkbönderna. Min fråga till landsbygdsministern är: Har ministern samma uppfattning som jag, att det just nu är kris för många av landets lantbrukare? Vad tänker regeringen i så fall göra för att kompensera bönderna för den höjda skatten på handelsgödsel? Det har sagts här i talarstolen från borgerligheten att det är hög tid att förstå jordbrukets potential och så vidare. Jag tror att det var som sade det. Vad gäller det har vi nu suttit i regering , så det är fortfarande ganska nytt. Ni hade ansvaret , och som jag sade har 15 000 helårsarbetare försvunnit inom jordbruket under den borgerliga regeringen. Vi kommer, som ministern redovisade, att komma med en livsmedelsstrategi. Vi kommer att se nya jobb växa fram inom de gröna näringarna. Vi förstår att övergödningen är ett problem, både ekologiskt och ekonomiskt. Det är därför som regeringen, tillsammans med , ser att vi behöver ha mer effektiva styrmedel. Och handelsgödselskatten har varit ett effektivt styrmedel för att komma åt övergödningen och för att minska påverkan på . Den ena interpellationen har ställts av , som kallar sig den gröna rösten inom Alliansen. Jag har fortfarande inte hört några förslag från dem om vad de vill göra för att minska övergödningen. Vi har en livsmedelsstrategi. Vi har ett mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Vi kommer att se till att gröna näringar och livsmedelsindustri är med och bidrar till att uppnå det målet. Vi förmår ha flera bollar i luften , så vi kommer också att ta tag i de ekologiska frågorna och se till att vi presterar bättre, det vill säga att vi når fler miljömål. når vi inte 14 av 16 miljömål, och det tycker inte vi är okej. Därför tar vi nu flera initiativ, varav detta är ett. Såväl som LRF konstaterar att vi måste öka takten om vi ska nå de miljömål som vi har satt upp till 2020. Ett av dem handlar om att minska algblomning och bottendöd. Det är det här som det handlar om. Symbolpolitik - ja, vi kan naturligtvis diskutera om det handlar om symbolpolitik. Men är alternativet ingen politik? Ska vi fortsätta den utveckling vi har haft , eller ska vi faktiskt ta ansvar för det resultat som vi ser? Varför är det borgerliga svaret alltid att ska minska sina krav, i stället för att vara en stark röst internationellt för att öka andras ansvar och andras krav? Jag kommer från en jordbruks- och skogsbruksfamilj. Ja, det är ett företagande. Men vi som lever av jordbruk och skogsbruk är också väldigt måna om det som föder oss. Miljön är vår bas, och den är vår framtid. Därför finns det en mycket större förståelse från de organisationer som företräder jordbruk och skogsbruk än vad man får intryck av i denna kammare. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi fortsätter de fortlöpande samtal som vi har med jord- och skogsbruksnäringarna för att komma till rätta med att både ta ansvar för miljön och se till att ha en livskraftig jord- och skogsbrukspolitik och jord- och skogsbruksnäring i . Först vill jag göra ett konstaterande om den tidigare handelsgödselskatten. Det fanns en skatt på kväve, och det fanns en skatt på kadmiuminnehållet i fosfor. Den minskade dramatiskt. De 300 miljoner som man fick in fördes också tillbaka till jordbruksnäringen - i stort sett allt. Vi har inte tagit ställning till exakt hur vi kommer att göra med den saken. När det gäller mjölkbönderna, som tar upp, är det inte ett Sverigeproblem och inte ett Europaproblem utan ett globalt problem. Vi hade kraftigt ökade mjölkpriser , och de toppade 2014, och vi fick en överproduktion globalt - från , , och . Det fanns inte en efterfrågan som kunde motsvara den överproduktionen. Och så kommer då Rysslandsembargot, som drabbar särskilt finska och baltiska bönder väldigt hårt. slår det också in i och drabbar svenska bönder. Det här är ett jätteproblem. Det diskuterades vid det senaste ministermötet som jag var med på i , och det kommer att komma upp i återigen där man ska diskutera om det går att använda krisfonderna för att kompensera i denna mycket besvärliga situation. Mjölken är alltså en global sak. Men vi måste också lyfta upp hela vår livsmedelsproduktion utifrån ett globalt sammanhang. Någon var här inne på att det blir fler och fler människor, och efterfrågan på livsmedel ökar dramatiskt globalt. sker det miljö- och klimatförändringar som slår ut stora arealer och skördar. Och så har vi ett land, , som har lägsta självförsörjningsgrad. Det är klart att vi måste peka ut en riktning: Vad vill vi med svensk livsmedelsförsörjning? En nationell livsmedelsstrategi är det viktigaste. Man kan inte jobba med någonting om man inte vet vart man är på väg. Jag kommer att tänka på när hon mötte katten och frågade: Hur tar man sig härifrån? Vart är du på väg? svarade: Det spelar ingen roll. Då spelar det väl ingen roll vart du tar vägen, svarade katten. Precis så är det; vi måste ha en riktning i dessa viktiga frågor som rör livsmedelsförsörjningen i det här landet. Jag och regeringen tror på den svenska landsbygden och på att den har en enorm potential. Vi har rent vatten, vi har ett klimat som i många stycken skiljer sig väldigt mycket från övriga världen, vi har kunskap och god djurhållning och vi kan producera friska och högkvalitativa livsmedel. Det är klart att det handlar om många andra saker också. Vi tillsätter nu en parlamentarisk kommitté som ska föreslå effektiva åtgärder för svensk landsbygd. Jag hoppas att ni är delaktiga i detta mycket viktiga jobb. Vi anslår 400 miljoner för att förbättra bredbandsservicen ute i landet liksom landsbygdsbutikerna, som är viktiga för livsmedelsförsörjningen på landsbygden. De mindre företagarna får ett högkostnadsskydd på 360 miljoner när det gäller sjukförsäkringen, och vi går in med 80 miljoner i extra anslag för exportstöd för att kunna bära svenska varumärken ut i världen. Jag är också medveten om att det är två olika skatter det handlar om. Det visade sig att kväveskatten inte har gett någon större effekt. Att kadmiumet har sänkts har inte bara med skatten att göra, utan det har haft en ganska stor koppling till teknikutvecklingen i gödselproduktionen, där svenskt handelsgödsel är nere på en världslåg nivå på . Det görs mycket arbete där ändå. Landsbygdsministern nämner ofta och gärna den tilltänkta livsmedelsstrategin, men tanken med en livsmedelsstrategi är att den även ska prägla de politiska besluten. Det fungerar inte att man med ena handen säger att vi ska öka livsmedelsproduktionen och att man sedan med andra handen inrättar skatter som minskar tillväxten och jobben ute på landsbygden. Det får inte bli så att livsmedelsstrategin blir en pappersprodukt medan de verkliga politiska besluten leder till försämrade förutsättningar för svensk livsmedelsproduktion. Just nu pekar alla tecken på att det faktiskt är dit vi kommer att komma. När det gäller konkurrenskraften nämner landsbygdsministern långsiktiga åtgärder för forskning, rådgivning och så vidare. Det tycker jag är kanonbra. Men som vi har varit inne på tidigare är det en krisartad situation inom lantbruket . Många lantbrukare slåss för att över huvud taget kunna betala sina räkningar. Man måste ha pengarna på gårdsnivå . Det hjälper inte att bara tänka på långsiktiga åtgärder, och vi har kanske inte råd med symbolskatter. Socialdemokraterna talar gärna om tomma lador. Ja, är tyvärr fullt av tomma lador, lador som förut var fyllda med grisar, kor eller spannmål men som stegvis har tömts i takt med att den svenska produktionen flyttat utomlands. Jag vill tacka ministern för svaren och debatten, men en sak är säker: En kväveskatt kommer kanske att fylla regeringens lador, men den kommer minsann inte att fylla några lador ute på landsbygden. Jag ska vara ärlig och säga att när jag blev talesperson hade vi i uppfattningen att vi inte skulle ha en livsmedelsstrategi. Min företrädare fick åka runt och försöka försvara den hållningen, och det gjorde han med den äran. Men jag tackar för att hon hjälpte mig att få partiet att få en annan syn i denna fråga. har vi en livsmedelsstrategi. Vi har jobbat fram en strategi som håller en mycket hög kvalitet och som tar upp väldigt många frågor. Man får alltid imponeras av Socialdemokraterna och hur de använder ord och one-liners. En mycket svag minoritetsregering är lika med en samarbetsregering. Låt oss se vad det innebär . Om vi skulle kunna hitta på en långsiktig livsmedelsstrategi så att det blir tydliga spelregler för svenskt jordbruk tänker i varje fall inte vi i vara de som sätter käppar i hjulet. Tvärtom tror jag att det är otroligt viktigt. Jag möter väldigt många unga svenska jordbrukare som säger: Ge oss bara fasta spelregler så ordnar vi utvecklingen i jordbruket själva. Men när vi investerar måste vi veta att vi inte lägger ned miljoner som är värdelösa för att man gör kortsiktiga ändringar. När det gäller det här med Rysslandproblematiken, som har berörts, är den redan här. Det började med ett mycket billigt fläskkött som vällde in över våra gränser, och ser vi bekymren för mjölkbönderna. Vi hoppas att fortsatt handel kan vända utvecklingen en vacker dag. Men handelsgödselskatt kommer som sagt att vända utvecklingen i fel riktning. Jag tackar och för beskedet att de ställer upp på en svensk livsmedelsstrategi. Men jag blir orolig när centerpartisten talar om att den skulle vara en pappersprodukt. Detta är faktiskt en fråga som LRF har drivit väldigt länge och som vi socialdemokrater har motionerat om i denna kammare vid ett flertal tillfällen. Då fick vi tyvärr inte stöd av alliansregeringen, men har jag fått beskedet från att de är beredda att jobba med detta. Jag hoppas och vädjar: Var delaktiga, för detta är något väldigt viktigt. Det ska inte bli någon pappersprodukt utan en färdriktning. En färdriktning måste ha förslag som leder till något positivt. Vi ska öka svensk matproduktion. Det är jätteviktigt att vi gör det. Det handlar om solidaritet med resten av världen och om att skapa starka svenska varumärken som bygger på svenska råvaror och att bära ut dem i världen. Där har vi gjort väldigt lite. Vi tillför nu 80 miljoner för att kunna jobba med dessa frågor. Som jag sade i mitt tidigare inlägg har vi jättebra förutsättningar. Vi har som inte brukas . Det är klart att det finns enorma möjligheter för svensk livsmedelsproduktion. Vi kan öka vår matproduktion men också få ut varor i världen. Överläggningen var härmed avslutad.