· H110424 · 2014-06-03 18:37:43 — har frågat mig om jag avser att låta utreda möjligheterna att lägga de skattefinansierade välfärdstjänsterna helt utanför så som SKL:s förbundsjurist menar är möjligt att göra samt om jag anser att inte bör omfatta de skattefinansierade välfärdstjänsterna.Ulla hänvisar till en preliminär rapport författad av en förbundsjurist inom SKL. Rapporten är, såvitt kunnat konstatera, inte offentliggjord, och jag har därför inte kunnat ta del av den.Det är riktigt att det i skälen till det antagna EU-direktivet om offentlig upphandling klargörs att icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse inte bör omfattas av upphandlingsdirektivet. Det är emellertid ett förtydligande av vad som redan gäller.Det finns praxis från som ger vid handen att vissa välfärdstjänster kan vara organiserade på ett sådant sätt att de klassificeras som icke-ekonomiska tjänster. Men om vårdtjänster eller andra välfärdstjänster läggs ut på entreprenad mot ersättning, då måste det göras enligt de principer om bland annat icke-diskriminering som bär upp reglerna om offentlig upphandling. Dessa tjänster omfattas av tillämpningsområdet för direktivet om offentlig upphandling. De ska därför upphandlas om det inte finns stöd för undantag i det enskilda fallet.Direktiven har antagits och trätt i kraft. Regeringen har tillsatt en utredning som ska ge förslag till hur vissa bestämmelser i direktivet ska genomföras i svensk rätt, bland annat direktivens regler om upphandling av sociala och andra tjänster samt möjligheten att reservera kontrakt till icke vinstdrivande företag. Bestämmelserna ska vara genomförda i svensk rätt inom två år.Huvudbudskapet i fråga förefaller emellertid gälla möjligheten att utesluta vinstdrivande företag genom att reservera kontrakten till icke vinstdrivande företag.De nya EU-direktiven utvidgar möjligheten att reservera vissa tjänstekontrakt på hälso- och sjukvårdsområdet och det sociala området till vissa typer av organisationer. Förutsättningarna för sådan reservering är att vinsterna återinvesteras för att fullgöra uppdraget och att eventuell vinstutdelning ska ske på grund av deltagande. Vidare ska lednings- och ägarstrukturen i organisationen grundas på personalens ägande eller deltagande. Men regeln har begränsningar.Att gå utöver direktiven och reservera kontrakt till icke vinstdrivande företag i strid med direktivbestämmelsen, som föreslår, skulle kräva stöd i EUF-fördraget. Jag är av den uppfattningen att konkurrensutsättning är av godo och att det finns goda skäl att tillämpa offentlig upphandling även på tjänster inom välfärdssektorn. Det ger en god utveckling på marknaden, det utvecklar företagen och ger goda tjänster till medborgarna. Jag anser också att det är positivt med ett ökat deltagande av så kallade non-profit-organisationer i offentlig upphandling, men som är väl medveten om, anser regeringen att ett förbud mot vinster i välfärden varken är möjligt eller önskvärt. Det är inte driftsformen som är det intressanta, utan vilken kvalitet som leverantörerna erbjuder. En mångfald av leverantörer, inte minst från den idéburna sektorn, bidrar till att offentlig sektor tar till sig nya idéer och lösningar som förbättrar den samhällsservice som berör oss i vardagen och under livets olika skeenden. På många områden ger det enskilda människor större möjlighet att välja det som passar dem bäst.Det betyder inte att jag eller regeringen i sin helhet inte vill åtgärda problem eller brister. Men lösningen stavas inte förbud, den stavas en bättre offentlig upphandling. Det är därför som reformagendan på upphandlingsområdet är större än på mycket . Det finns bättre möjligheter att säkerställa skyddet för människors hälsa och andra hänsyn till allmänintresset, nämligen att ställa krav på god kvalitet i de offentliga upphandlingarna och säkerställa resultatet genom att följa upp kontrakten. har frågat mig om jag avser att låta utreda möjligheterna att lägga de skattefinansierade välfärdstjänsterna helt utanför så som SKL:s förbundsjurist menar är möjligt att göra samt om jag anser att inte bör omfatta de skattefinansierade välfärdstjänsterna.Ulla hänvisar till en preliminär rapport författad av en förbundsjurist inom SKL. Rapporten är, såvitt kunnat konstatera, inte offentliggjord, och jag har därför inte kunnat ta del av den.Det är riktigt att det i skälen till det antagna EU-direktivet om offentlig upphandling klargörs att icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse inte bör omfattas av upphandlingsdirektivet. Det är emellertid ett förtydligande av vad som redan gäller.Det finns praxis från som ger vid handen att vissa välfärdstjänster kan vara organiserade på ett sådant sätt att de klassificeras som icke-ekonomiska tjänster. Men om vårdtjänster eller andra välfärdstjänster läggs ut på entreprenad mot ersättning, då måste det göras enligt de principer om bland annat icke-diskriminering som bär upp reglerna om offentlig upphandling. Dessa tjänster omfattas av tillämpningsområdet för direktivet om offentlig upphandling. De ska därför upphandlas om det inte finns stöd för undantag i det enskilda fallet.Direktiven har antagits och trätt i kraft. Regeringen har tillsatt en utredning som ska ge förslag till hur vissa bestämmelser i direktivet ska genomföras i svensk rätt, bland annat direktivens regler om upphandling av sociala och andra tjänster samt möjligheten att reservera kontrakt till icke vinstdrivande företag. Bestämmelserna ska vara genomförda i svensk rätt inom två år.Huvudbudskapet i fråga förefaller emellertid gälla möjligheten att utesluta vinstdrivande företag genom att reservera kontrakten till icke vinstdrivande företag.De nya EU-direktiven utvidgar möjligheten att reservera vissa tjänstekontrakt på hälso- och sjukvårdsområdet och det sociala området till vissa typer av organisationer. Förutsättningarna för sådan reservering är att vinsterna återinvesteras för att fullgöra uppdraget och att eventuell vinstutdelning ska ske på grund av deltagande. Vidare ska lednings- och ägarstrukturen i organisationen grundas på personalens ägande eller deltagande. Men regeln har begränsningar.Att gå utöver direktiven och reservera kontrakt till icke vinstdrivande företag i strid med direktivbestämmelsen, som föreslår, skulle kräva stöd i EUF-fördraget. Jag är av den uppfattningen att konkurrensutsättning är av godo och att det finns goda skäl att tillämpa offentlig upphandling även på tjänster inom välfärdssektorn. Det ger en god utveckling på marknaden, det utvecklar företagen och ger goda tjänster till medborgarna. Jag anser också att det är positivt med ett ökat deltagande av så kallade non-profit-organisationer i offentlig upphandling, men som är väl medveten om, anser regeringen att ett förbud mot vinster i välfärden varken är möjligt eller önskvärt. Det är inte driftsformen som är det intressanta, utan vilken kvalitet som leverantörerna erbjuder. En mångfald av leverantörer, inte minst från den idéburna sektorn, bidrar till att offentlig sektor tar till sig nya idéer och lösningar som förbättrar den samhällsservice som berör oss i vardagen och under livets olika skeenden. På många områden ger det enskilda människor större möjlighet att välja det som passar dem bäst.Det betyder inte att jag eller regeringen i sin helhet inte vill åtgärda problem eller brister. Men lösningen stavas inte förbud, den stavas en bättre offentlig upphandling. Det är därför som reformagendan på upphandlingsområdet är större än på mycket . Det finns bättre möjligheter att säkerställa skyddet för människors hälsa och andra hänsyn till allmänintresset, nämligen att ställa krav på god kvalitet i de offentliga upphandlingarna och säkerställa resultatet genom att följa upp kontrakten. För är frågan om ett förbud mot privata vinstuttag i välfärden central. Vi menar att vinstintresset leder till en kommersialisering av hela välfärden och att den i stället för behovsstyrd blir efterfrågestyrd, som demokratin urgröps. Dessutom leder det till fördyringar. Om kvaliteten vore i fokus skulle det finnas krav på återinvesteringar av de vinster som görs . var vinsterna så stora som hela , vilket motsvarar lönerna för 23 000 undersköterskor. Med vårt förslag tillåts icke vinstdrivande bolag att finnas kvar. Det blir då möjligt med en mångfald av olika utförare. Det kan vara kooperativ, ideella organisationer såsom Röda Korset eller stiftelser såsom diakoni. Det kan själv fatta beslut om. stärks vår linje ytterligare, eftersom EU också lägger fram nya direktiv - hela tre stycken - till grund för en ny lagstiftning i anslutning till lagen om offentlig upphandling. Även i vår modell där alternativa icke vinstdrivande utförare tillåts kommer det att behövas lagstiftning om upphandling av dessa aktörer.Herr talman! Jag har därför frågat statsrådet om han vill låta utreda möjligheterna att lägga de skattefinansierade välfärdstjänsterna helt utanför lagen om offentlig upphandling såsom förbundsjuristen på Kommuner och Landsting menar är fullt möjligt att göra.Jag har också frågat honom om ifall han anser att inte bör omfatta de skattefinansierade välfärdstjänsterna.Jag får tacka statsrådet för svaret, även om han har svarat nej på bägge frågorna. För är det viktigare att försvara privata vinstuttag ur välfärden än attsäkerställa god kvalitet och stödja non-profit-aktörer, sådana som slås ut på grund av riskkapitalbolagen. Tydligen är frågan så oviktig att statsrådet inte ens bemödat sig med att läsa rapporten, trots att den är inskickad till . Rapporten finns som en offentlig handling i . Den finns med i och hos förbundsjuristen på Kommuner och Landsting, därifrån jag själv har fått den. Om viljan hade funnits kunde statsrådet till och med ha ringt till mig, så hade han fått den.Statsrådet svarar vidare: "Men om vårdtjänster eller andra välfärdstjänster läggs ut på entreprenad mot ersättning, då måste det göras enligt de principer om bl.a. icke-diskriminering som bär upp reglerna om offentlig upphandling." Men i den rapport som jag hänvisade till från förbundsjuristen hävdas precis motsatsen. I de nya direktiven gäller detta inte för välfärdstjänster som är helt eller huvudsakligen skattefinansierade. Skattefinansierade välfärdstjänster omfattas alltså inte av EU:s nya direktiv om upphandling, av några andra EU-regler eller av principer om upphandling. Därför är skattefinansierade välfärdstjänster vad EU kallar "icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse" vilka faller helt utanför EU:s direktiv om offentlig upphandling liksom de principer som bär upp lagen om offentlig upphandling, inklusive principen om icke-diskriminering. Varför skulle det annars finnas ett påpekande i direktivet om att detta inte bör tillämpas på icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, om direktivet ändå gäller för alla tjänster som läggs ut på entreprenad, statsrådet? Den frågan skulle jag gärna vilja ha svar på.Om rapportens tolkning av direktiven är korrekt så förändras förutsättningarna radikalt för upphandling av skattefinansierade välfärdstjänster. utgår från en bestämmelse i EU:s nya direktiv om offentlig upphandling som inte omfattar "icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse". Med stöd från flera domar - från både och - och med stöd i fördraget kan välfärdstjänster, helt eller delvis, falla utanför lagen om offentlig upphandling.Så statsrådet, varför har du inte läst rapporten? Motsäger du förbundsjuristens påståenden i rapporten? För är frågan om ett förbud mot privata vinstuttag i välfärden central. Vi menar att vinstintresset leder till en kommersialisering av hela välfärden och att den i stället för behovsstyrd blir efterfrågestyrd, som demokratin urgröps. Dessutom leder det till fördyringar. Om kvaliteten vore i fokus skulle det finnas krav på återinvesteringar av de vinster som görs . var vinsterna så stora som hela , vilket motsvarar lönerna för 23 000 undersköterskor. Med vårt förslag tillåts icke vinstdrivande bolag att finnas kvar. Det blir då möjligt med en mångfald av olika utförare. Det kan vara kooperativ, ideella organisationer såsom Röda Korset eller stiftelser såsom diakoni. Det kan själv fatta beslut om. stärks vår linje ytterligare, eftersom EU också lägger fram nya direktiv - hela tre stycken - till grund för en ny lagstiftning i anslutning till lagen om offentlig upphandling. Även i vår modell där alternativa icke vinstdrivande utförare tillåts kommer det att behövas lagstiftning om upphandling av dessa aktörer.Herr talman! Jag har därför frågat statsrådet om han vill låta utreda möjligheterna att lägga de skattefinansierade välfärdstjänsterna helt utanför lagen om offentlig upphandling såsom förbundsjuristen på Kommuner och Landsting menar är fullt möjligt att göra.Jag har också frågat honom om ifall han anser att inte bör omfatta de skattefinansierade välfärdstjänsterna.Jag får tacka statsrådet för svaret, även om han har svarat nej på bägge frågorna. För är det viktigare att försvara privata vinstuttag ur välfärden än attsäkerställa god kvalitet och stödja non-profit-aktörer, sådana som slås ut på grund av riskkapitalbolagen. Tydligen är frågan så oviktig att statsrådet inte ens bemödat sig med att läsa rapporten, trots att den är inskickad till . Rapporten finns som en offentlig handling i . Den finns med i och hos förbundsjuristen på Kommuner och Landsting, därifrån jag själv har fått den. Om viljan hade funnits kunde statsrådet till och med ha ringt till mig, så hade han fått den.Statsrådet svarar vidare: "Men om vårdtjänster eller andra välfärdstjänster läggs ut på entreprenad mot ersättning, då måste det göras enligt de principer om bl.a. icke-diskriminering som bär upp reglerna om offentlig upphandling." Men i den rapport som jag hänvisade till från förbundsjuristen hävdas precis motsatsen. I de nya direktiven gäller detta inte för välfärdstjänster som är helt eller huvudsakligen skattefinansierade. Skattefinansierade välfärdstjänster omfattas alltså inte av EU:s nya direktiv om upphandling, av några andra EU-regler eller av principer om upphandling. Därför är skattefinansierade välfärdstjänster vad EU kallar "icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse" vilka faller helt utanför EU:s direktiv om offentlig upphandling liksom de principer som bär upp lagen om offentlig upphandling, inklusive principen om icke-diskriminering. Varför skulle det annars finnas ett påpekande i direktivet om att detta inte bör tillämpas på icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, om direktivet ändå gäller för alla tjänster som läggs ut på entreprenad, statsrådet? Den frågan skulle jag gärna vilja ha svar på.Om rapportens tolkning av direktiven är korrekt så förändras förutsättningarna radikalt för upphandling av skattefinansierade välfärdstjänster. utgår från en bestämmelse i EU:s nya direktiv om offentlig upphandling som inte omfattar "icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse". Med stöd från flera domar - från både och - och med stöd i fördraget kan välfärdstjänster, helt eller delvis, falla utanför lagen om offentlig upphandling.Så statsrådet, varför har du inte läst rapporten? Motsäger du förbundsjuristens påståenden i rapporten? Det finns ett utkast till den rapporten, men det finns inget officiellt dokument. , som tydligen har varit uppdragsgivare, har inte lagt ut den på sin hemsida som en färdig rapport som man officiellt vill skylta med. Inte heller SKL har gjort det. Det är någonting här som gör att man inte riktigt vågar stå för rapporten. Kan det tyda på att man inte tror att förbundsjuristens analys håller hela vägen? Vår bedömning är i alla fall att den inte gör det.De grundläggande principerna är att om man inte vill upphandla offentliga välfärdstjänster har man full rätt att avstå från det. Det gäller till exempel en kommun eller ett landsting. Det är i praktiken det som är linje. Ni vill inte att människor ska få välja mellan olika utförare.Men om man lägger ut en verksamhet på entreprenad - antingen enligt lagen om valfrihet eller - då får man inte diskriminera olika typer av företag. Däremot kan man främja förutsättningarna för en non-profit-organisation att delta genom att se till att till exempel inte ha ett för omfattande upphandlingsanbud som gör att det blir svårt för en organisation att delta. Man behöver inte heller ställa extremt höga krav på ett företags eget kapital i det företag som ska lämna in ett anbud. Det finns en mängd olika regler vid kommunala upphandlingar som försvårar för non-profit-organisationerna att konkurrera på sjysta villkor. Det gäller också hur man utformar kvalitetskraven. Där ska man göra hemläxan bättre. När vi förstärker upphandlingsstödet ska staten också bli bättre på att ge goda råd om hur man kan göra och på att sprida de goda exemplen.Men kärnan i diskussionen handlar inte om lagen om offentlig upphandling, inte om EU:s direktiv, utan den handlar om att inte vill att äldre ska få välja vem som kommer hem till dem och utföra hemtjänst eller att man ska få välja vårdcentral. Där ligger ju kärnan. Det är där som problemet finns. Att trixa med juridiska spetsfundigheter kring lagen om offentlig upphandling - jag är övertygad om att det finns många som är väl insatta i och vet hur den ska tolkas - är ju att komma in på ett sidospår, när egentligen bara är ute efter att begränsa människors valmöjligheter och återgå till att allt ska skötas av kommuner och landsting. Erkänn det, och försök inte att använda lagen om offentlig upphandling som något slags stickspår för att ge sken av någonting annat! Det finns ett utkast till den rapporten, men det finns inget officiellt dokument. , som tydligen har varit uppdragsgivare, har inte lagt ut den på sin hemsida som en färdig rapport som man officiellt vill skylta med. Inte heller SKL har gjort det. Det är någonting här som gör att man inte riktigt vågar stå för rapporten. Kan det tyda på att man inte tror att förbundsjuristens analys håller hela vägen? Vår bedömning är i alla fall att den inte gör det.De grundläggande principerna är att om man inte vill upphandla offentliga välfärdstjänster har man full rätt att avstå från det. Det gäller till exempel en kommun eller ett landsting. Det är i praktiken det som är linje. Ni vill inte att människor ska få välja mellan olika utförare.Men om man lägger ut en verksamhet på entreprenad - antingen enligt lagen om valfrihet eller - då får man inte diskriminera olika typer av företag. Däremot kan man främja förutsättningarna för en non-profit-organisation att delta genom att se till att till exempel inte ha ett för omfattande upphandlingsanbud som gör att det blir svårt för en organisation att delta. Man behöver inte heller ställa extremt höga krav på ett företags eget kapital i det företag som ska lämna in ett anbud. Det finns en mängd olika regler vid kommunala upphandlingar som försvårar för non-profit-organisationerna att konkurrera på sjysta villkor. Det gäller också hur man utformar kvalitetskraven. Där ska man göra hemläxan bättre. När vi förstärker upphandlingsstödet ska staten också bli bättre på att ge goda råd om hur man kan göra och på att sprida de goda exemplen.Men kärnan i diskussionen handlar inte om lagen om offentlig upphandling, inte om EU:s direktiv, utan den handlar om att inte vill att äldre ska få välja vem som kommer hem till dem och utföra hemtjänst eller att man ska få välja vårdcentral. Där ligger ju kärnan. Det är där som problemet finns. Att trixa med juridiska spetsfundigheter kring lagen om offentlig upphandling - jag är övertygad om att det finns många som är väl insatta i och vet hur den ska tolkas - är ju att komma in på ett sidospår, när egentligen bara är ute efter att begränsa människors valmöjligheter och återgå till att allt ska skötas av kommuner och landsting. Erkänn det, och försök inte att använda lagen om offentlig upphandling som något slags stickspår för att ge sken av någonting annat! Det märks att statsrådet inte har läst rapporten. Han verkar inte ens intressera sig för att göra det. I så fall kunde vi ha fört en helt annan debatt. Jag beklagar det verkligen. Jag har tagit med mig rapporten, så kan du få den och läsa , så kanske vi kan ha en ny debatt . Rapporten är väldigt tydlig. Jag vill citera det fördrag som du hänvisade till som skulle göra att man måste tillämpa icke-diskriminering vid upphandling. Så här står det:"Bestämmelsen i fördraget ska inte på något sätt påverka medlemsstaternas behörighet att tillhandahålla, beställa och organisera tjänster av allmänt intresse som inte är av ekonomisk art."Det är just det som är det nya i lagen om offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling berör varor och tjänster för 600 miljarder, och säger att jag tycker att det är ett stickspår. Det handlar det definitivt inte om. Regeringen kan genom annan lagstiftning styra så att vi inte ska ha vinstdrivande bolag och riskkapitalbolag i välfärden. Här handlar det om hur vi vill organisera välfärden och att vi behöver använda lagen om offentlig upphandling ifall vi vill gynna non-profit-organisationer som Röda Korset och , vilka slås ut av riskkapitalbolagen.Statsrådets tolkning av det nya direktivet, som jag undrar om han verkligen har läst, innebär att regeringen kommer att införa en lagstiftning som gör det möjligt för non-profit-företag att ha ett kontrakt . Därefter måste de avstå från att delta i anbudsgivningen. Det är ett märkligt sätt från sida att bedriva politik när de säger sig stå bakom non-profit-företag.Det öppnar möjligheter för kommunerna att själva bestämma hur de vill använda lagen om offentlig upphandling. Om det skulle bli en högerregering kan de i så fall erbjuda riskkapitalbolag att delta i upphandlingen. Annars kan man som kristdemokrat i kommunen säga att upphandlingen är reserverad för icke vinstdrivande företag. Det är tydligt att linje är att till vilket pris som helst försvara vinster i välfärden. Vore kvaliteten det styrande skulle se till att pengarna återinvesterades, eller hur?Jag vet inte hur många äldre Attefall mött som säger att deras högsta dröm är att välja mellan olika riskkapitalbolag. Jag har i alla fall inte mött en enda. I stället vill de äldre välja mellan olika insatser som de vill ha utförda, hur det ska ta, vilken omsorg de ska få, om de ska kunna dricka kaffe, gå på promenad eller på teater. Det är sådant de vill välja, inte att välja mellan 300 olika bolag. Det kan vi se till genom att stödja non-profit-företag.Jag tycker att rapport har många styrkor eftersom den bland annat bygger på vad de tre direktiven säger. Den bygger på domar som han verkligen gått igenom, och han hänvisar till olika utfall. Dessutom hänvisar rapporten till fördraget som vill göra gällande är övergripande i detta fall. Jag menar att linjen är ganska tydlig, och den öppnar upp möjligheter. Där borde statsrådet ta ansvar och se till att de granskades ytterligare.Genomförandeutredningen, som statsrådet hänvisar till, och den korrespondens som jag tagit del av, visar att det inte finns några ambitioner att gå in och titta på direktiven utifrån dessa principer. Det finns inte ens ambitioner att göra de sociala tjänsterna på lägre nivåer mer möjliga genom att lägga dem utanför, på en non-profit-nivå.Jag tycker att statsrådet har ett ansvar att för det första läsa rapporten, för det andra se till att de nya direktiven kan införas i svensk lagstiftning, utifrån de möjligheter det öppnar upp, och för det tredje att verkligen fundera på om det är riskkapitalbolagens bästa eller ideella aktörers verksamhet i välfärden man från sida bör förorda. Det märks att statsrådet inte har läst rapporten. Han verkar inte ens intressera sig för att göra det. I så fall kunde vi ha fört en helt annan debatt. Jag beklagar det verkligen. Jag har tagit med mig rapporten, så kan du få den och läsa , så kanske vi kan ha en ny debatt . Rapporten är väldigt tydlig. Jag vill citera det fördrag som du hänvisade till som skulle göra att man måste tillämpa icke-diskriminering vid upphandling.