· H110168 · 2014-02-04 13:49:32 — har frågat vilket ansvar regeringen tar för kommunsektorns långsiktiga ekonomi och en progressiv beskattning. Han har också frågat huruvida statliga skattesänkningar kommer att genomföras om Alliansen får förnyat förtroende i valet 2014.Regeringen tar ansvar för kommunsektorns ekonomi genom att bedriva en politik för full sysselsättning. Eftersom skatteintäkterna svarar för av kommunsektorns totala intäkter är det främst genom fler arbetade timmar som sektorns ekonomi kan stärkas. Det har skapats mer än 200 000 nya jobb , trots en ovanligt djup och långvarig lågkonjunktur; den återupprättade arbetslinjen har gjort skillnad. Det svaga konjunkturläget till trots förväntas kommunsektorn visa positiva resultat alla år 2014-2017. ökar den kommunalt finansierade sysselsättningen. har regeringen dessutom tillfört kommunsektorn resurser i form av permanenta höjningar av statsbidragen samt 20 miljarder i tillfälliga konjunkturstöd under finanskrisen.Jobbskatteavdraget är den viktigaste reformen i regeringens arbete för att varaktigt höja arbetsutbudet, öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Regeringens politik har sänkt skatterna för framför allt låg- och medelinkomsttagare. I och med jobbskatteavdraget har progressiviteten i skatteskalan, tvärtemot vad tycks tro, ökat . Jobbskatteavdraget har varit en viktig stimulans till hushållen i ett konjunkturläge där den internationella efterfrågan har varit svag. Regeringen bedriver en uthållig finanspolitik med säkerhetsmarginaler. I takt med att läget i ekonomin normaliseras ska tillbaka till balans och överskott. Behovet av stimulanser avtar , och enligt prognoser kommer tillbaka till balans 2016 och överskott 2017. Mot bakgrund av att stimulansbehovet avtar och överskott behöver säkras kommer såväl förändringar på intäkts- som utgiftssidan i statens budget behöva finansieras krona för krona. Jag tackar finansministern för svaret. De gemensamma lösningarna i välfärdspolitiken skapar frihet för de många människorna. De privata lösningarna skapar frihet för dem som har betalningsförmåga. Att vårt land med socialdemokratisk ledning valde de gemensamma lösningarna var en färdväg mot ett större mått av jämlikhet. Det är kommuner och landsting som är de praktiska bärarna av välfärdspolitiken i vårt land. känner ett litet barn och barnets föräldrar en oerhörd frihet och trygghet när de går till förskolan. Detsamma gäller när människor möts i skolan eller får vård och omsorg i äldreomsorgen. Det är egna skatter i kommunerna genom att människor arbetar och statsbidrag som är grunden för att välfärdspolitik kan bedrivas. Den moderatledda regeringens viktigaste strategi i all politik är att sänka skatterna. Det påverkar kommunerna direkt och indirekt. Direkt har 130 miljarder i skatteskänkningar och en sänkning av skattekvoten från till av bnp slagit igenom i kommunsektorn därför att statsbidragen faktiskt inte har räknats upp. Till en del har de räknats upp. Men vi har haft en befolkningsökning på 440 000 personer, och priser och löner har ökat. , med den större befolkningen, är det 10 000 färre som arbetar inom den gemensamma välfärden än när den socialdemokratiska regeringen styrde. Enligt förväntas vi ha ett underskott i den kommunala sektorn på . Det driver fram skattehöjningar massivt i kommuner och landsting. Dessa skattehöjningar får pensionärerna, föräldralediga, arbetslösa och sjuka, som inte har fått några statliga skattesänkningar, betala. Så ser jobbskatteavdragen ut. Vi har en omfördelning av skattebördan, och trängs förutsättningarna för välfärdspolitiken tillbaka. Det är den direkta verkan. Den indirekta är massarbetslösheten som den högerledda regeringen administrerar. För den betalar kommunerna ut försörjningsstöd på försörjningsstöd, och det har skett en ökning . Detta trycker tillbaka andra kommunala utgifter. Jag vill därför ställa några frågor till finansministern. Anser finansministern att skolan, vården och jobbsatsningarna har tillräckligt med resurser? Skulle han vilja öka resurserna till skolan, vården och jobbsatsningarna, eller vill han fortsätta skattesänkningspolitiken om ett val skulle vinnas? Interpellationen från genomsyras av att staten på något sätt skulle missgynna kommuner och landsting. Låt mig därför tacka finansministern för det mycket tydliga svaret att det har skett permanenta höjningar av statsbidragen och tillkommit tillfälliga konjunkturstöd i 20-miljardersklassen under finanskrisen. Detta motsäger helt och hållet kärnan i interpellationen. Men låt oss ändå stanna upp lite grann och fundera över vad interpellanten vidare vill göra gällande i fråga om jobbskatteavdragen. Dessa har varit helt nödvändiga för att vi ska få 200 000 fler människor i sysselsättning. har vi vidtagit åtgärder för att ungefär lika många människor skulle slippa vara kvar i passiva och inlåsta system som förtidspension och långtidssjukskrivningar när det inte behövs. Detta har skett genom en aktiv politik på sjukförsäkringsområdet och på det arbetsmarknadspolitiska området. Det har givit statsfinanserna en mycket stor skjuts framåt, vilket har motiverat till en sänkning av skatterna till framför allt låg- och medelinkomsttagare. Detta är precis tvärtemot vad försöker göra gällande gång efter annan i denna talarstol. Progressiviteten i skatteskalan har snarare ökat än minskat . Men jag ska stanna vid detta med progressivitet. Jag antar att har hört talas om Lafferkurvan, eller mer korrekt Laffer-Khaldunkurvan. Det är en matematisk beskrivning som går tillbaka många till den arabiska matematikern som tittade på hur skatteintäkter för staten kunde optimeras så att man inte överbeskattade befolkningen och då fick ett ökat incitament att undvika skatt som man fick ett minskat incitament att förvärvsarbeta.Vad är och Socialdemokraternas svar på detta när de i sin skuggbudget föreslår att skatterna ska höjas med , varav lejonparten går till transfereringssystemen för att folk inte ska arbeta och vara med och bidra med skatt? Tror ni att detta kommer att påverka Lafferkurvan i negativ riktning, eller tror ni att det kommer att stimulera till att det blir mer skatteintäkter? Jag vill göra gällande att alliansregeringen har visat att vi har fått ökade skatteintäkter genom en justering nedåt av skatterna på lönearbete. Även resten av världen - den värld som anses insiktsfull och ändå har ett hyfsat högt skattetryck - har kunnat göra liknande reformer. Varför vill Socialdemokraterna backa tillbaka till en politik som ökar skatteuttaget och riskerar att vi får en negativ utveckling av Lafferkurvan? Det svaret är och skyldiga väljarna inför valet. Sedan kan Socialdemokraterna inte regera ensamma. Trots positiva opinionssiffror blir de beroende av , som vill höja skatterna ännu mer - uppemot 50 miljarder. I värsta fall måste Socialdemokraterna söka stöd av som vill närmast dubblera detta skatteuttag av den svenska befolkningen. Var hamnar vi då? Finns det någon gräns för progressiviteten i , Socialdemokraternas och de rödgrönas värld? Eller är det så att vi lite grann borde pröva det skatteuttag som nu har och som har gjort att vi platsar bland många mer jämförbara länder och stärker vår konkurrenskraft, eller ska vi återgå till att bli världsledande i skatteuttag på ett sådant sätt att vi hamnar i den negativa fasen i Lafferkurvan och därmed motverkar en sund utveckling av stabila statfinanser på lång sikt? När man genomför någonting kan det få andra konsekvenser som man inte tar upp i det första skedet. Det som har hänt med jobbskatteavdraget är att konsekvensen av detta blev nedskärningar inom sjukförsäkringen och a-kassan. Det var det som finansierade jobbskatteavdraget.Det som hände var att en del av dem som tidigare haft a-kassa eller sjukförsäkring åkte ut ur systemet och hamnade på kommunernas bord inom . Det innebar svårt lidande för de människor som tvingades sälja allt de hade för att få försörjningsstöd och naturligtvis stor stress kopplad till detta.Förutom detta har det också inneburit ökad ekonomisk börda för kommunerna.Det i sin tur påverkar inte bara hur mycket försörjningsstöd som man betalar ut utan också arbetsbördan inom för att klara alla behov på ett mänskligt sätt. Det går också ut över välfärden i form av skola, vård och omsorg i kommunerna. Det blir svårare att finansiera det när staten vältrar över kostnader på kommunen.Vi kan även se på landstingsnivån att det finns stora problem. Ser man till både kommunalskatten och landstingsskatten ser man höjningar över hela landet. Den senaste sammanställningen som gjorde visade att 106 kommuner i kommer att höja skatten, och bara sex kommuner sänker skatten. Det är inte bara socialdemokratiskt styrda kommuner som höjer utan även borgerligt styrda. De är tvingade till det för att klara välfärden för sina medborgare. Tittar man på landstingen är det sex landsting som höjer skatten och bara två som sänker skatten.Den sammantagna bilden över hela är att nästan var tredje svensk får höjd kommunalskatt. I den siffran räknar man in både kommunalskatt och landstingsskatt. Men det är av svenskarna som kommer att få sänkt skatt om man räknar ihop landstings- och kommunalskatt. Man kan alltså se att det är mer än tio gånger så många svenskar som får höjd skatt jämfört med dem som får sänkt skatt. Det handlar om många kommuner och landsting. Konsekvenserna för kommuner och landsting av regeringens politik är svåra att hantera.Det som skulle behövas är inte bara ökade statsbidrag utan även att man återupprättar a-kassan och sjukförsäkringen och på det sättet avlastar . ska vara den sista instansen. Det ska inte vara dit människor regelmässigt går när de är sjuka och arbetslösa, vilket många människor tyvärr tvingats göra . Det skulle behövas en ändrad politik på området.När det gäller landstingen är vården i kris. Det kan man se runt om i hela landet. Det behövs riktade statsbidrag för att klara detta. Det handlar ytterst om att rädda liv. Det har till och med förekommit dödsfall på grund av att det har varit för få vårdplatser. En del landsting höjer nu skatten för att klara det. Men det krävs också att staten tar sitt ansvar.Man kan inte bara lägga detta på kommuner och landsting, speciellt inte med tanke på att den förda politiken har drabbat den kommunala nivån. Man har vältrat över kostnader på framför allt kommunerna. Jag hoppas att regeringen ser konsekvenserna och också gör någonting åt dem. Det gäller att hålla ihop ett pastorat, och så är det också med ett land. Det gäller att hålla ihop det. I landet är det 290 kommuner. Det är, precis som tar upp i sin interpellation, väldigt olika förutsättningar.Ett system som har tjänat landet och kommunerna väldigt väl är det skatteutjämningssystem som vi har haft. Det har skapat någorlunda rimliga förutsättningar i de olika kommunerna i landet att ha en service som är någorlunda likvärdig.Vi har många små kommuner med låga befolkningstal. Dessutom har många av de små kommunerna med låga befolkningstal väldigt stora geografiska ytor att hantera. Det gäller inte minst uppe i norr. Många av dem är också pressade av utflyttning som gör att ekonomin är oerhörd trängd.Det finns väldigt stora skillnader i förutsättningar att bedriva verksamhet i en lågskattekommun och i en högskattekommun. Många av kommunerna med låga befolkningstal som är geografiskt stora är högskattekommuner.Jag ska ta ett exempel från verkligheten. Det är uppe i som har närapå högre kommunalskatt än . Där har man samordnat sin verksamhet med grannkommuner på snart sagt alla områden när det gäller teknisk förvaltning, räddningstjänst, äldreomsorg och utbildningsverksamhet. Man funderar till och med på att skicka barnen till skolor tur och retur för att man inte har pengar. Det var till och med så illa att man inte ens hade pengar att plantera blommor på torget.När man gjorde det senaste bokslutet hade man inte ens pengar att ta en ekonom så ett kommunalråd fick göra bokslut. Det var det socialdemokratiska kommunalrådet som har en gedigen utbildning som ekonom som fick göra bokslutet. Det är jättestora skillnader. Det är, herr talman och statsrådet, verkligheten ute i de 290 kommunerna vi har. I många kommuner ser det ut så.När alliansregeringen körde igenom den senaste förändringen i skatteutjämningssystemet tillförde man närapå 1 000 miljoner till systemet. De 1 000 miljonerna gick till de kommuner som har lägst skatt. , som har närapå lägre skatt än , var en av de kommunerna.Min fråga till statsrådet är: Har statsrådet någon idé om hur man kan utjämna skillnaderna eller någon idé om hur den här typen av kommuner ska kunna stödja näringslivsutvecklingen när de har fullt upp att klara av att ge någorlunda rimlig service till sina medborgare och de företag som finns etablerade? Det talas från denna talarstol alldeles för lite om kommunalskatten i . Det är sällan det görs, och därför vill jag göra det.Eskilstuna styrs av Socialdemokraterna, och och har en kommunstyrelseordförande som heter , som är en klok person. Det skulle nog inte mina partikolleger där säga. Där har man sänkt skatten med . Det är första gången som man gör detta i . Det må ju vara. Men det intressanta är den motivering som har för varför man ska göra det, utöver det att man har råd med det.Det är att kommunalskatterna är så väldigt betungande för många människor att det är bra för många människor i även om skattesänkningen är liten. De har hög skatt i . Det är bra för väldigt många människor att man kan visa att man också i vill sänka skatten för de många människorna.Det är av alla kvinnor och av alla män som bara betalar kommunalskatt. Detta är en verklighet. Kommunalskatten är oerhört tung för många människor. Jag tycker att detta med är intressant. Motiveringen från kommunstyrelsens ordförande till att man vill sänka skatten är intressant. Det är en bra åtgärd för människorna i Eskilstuna.Dess värre är det precis som säger: Skattetrycket går upp i den kommunala sektorn. Det har höjts i kommuner och landsting från 31:73 till 31:86. Det är ett jätteproblem för många människor att kommunalskatten har höjts i oerhört många kommuner och landsting.Låt mig gå vidare till jobbskatteavdraget och det som är den verkligt goda motiveringen för detta, nämligen det som finns i svaret från finansministern på interpellation. Om vi ska kunna behålla välfärden måste fler människor komma i arbete. Det är det som är själva finessen med jobbskatteavdraget.Jag och råkade vara på samma seminarium då man presenterade förslaget till en ny skattereform. Det är möjligt att inte hörde detta, men jag hörde professor säga att jobbskatteavdraget har haft funktionen att det har ökat sysselsättningen. Det är en sanning där man kan diskutera hur mycket det har inverkat, men det var entydigt att jobbskatteavdraget har varit bra för sysselsättningen i landet.Jag har en fråga som jag har ställt till vice ordföranden i skatteutskottet , till , till och senast till : Hur många fler jobb skulle det ha givit på i om man inte hade infört jobbskatteavdraget ? Jag får aldrig något svar på frågan hur man stimulerar konjunkturen. Är detta dåligt eller bra? Den centrala frågan om man ska klara att producera och få efterfrågan på Volvobilar i är att man måste ha köpkraft i landet.Allra sist, herr talman: finansministern i det förra inlägget nämnde manna från himlen vill jag säga något som förmodligen alla i det här landet känner till. Det står i om manna från himlen. Den kom under israeliternas 40-åriga uttåg ur då fick ta emot manna från himlen. Detta inträffade enligt historikerna någonstans mellan 2000 och 4000 före . Det är osäkert att bygga ekonomiska prognoser på att det ska komma att inträffa ytterligare under den närmast kommande mandatperioden. En ansvarsfull politik bygger på att man har tillväxt i ett land, att man får utveckling, att man håller ordning på stabiliteten och att man levererar reallöner. Det har gjort i större utsträckning än något annat europeiskt land.Jag hade en diskussion härförleden med LO:s ordförande , som konstaterade att när han diskuterar med sina kolleger internationellt förs diskussionen om varför reallönerna har fallit eller stått still och varför löntagarna inte har fått någon del av dem. har de ökat i , och har de ökat med nästan 20 procent.Vår linje står ut därför att vi kan leverera en bättre standardutveckling till väljarna och till medborgarna. Det bygger på att vi klarar av att hålla ordning och reda i vår ekonomi. Det har vi också gjort i det offentliga. Men vi kan inte bara prioritera det offentliga, för då tappar vi våra reallöner.Låt oss se hur det ser ut i . Vi har en offentlig sektor på av bnp. Det är en av de största och mest omfattande bland industriländerna. Den har inte minskat under krisåren, utan den har stått still på . Det var den nivå som Socialdemokraterna ansåg var lämplig när de lämnade ifrån sig regeringsmakten. har ungefär en fjärdedel av all arbetskraft i den offentliga sektorn, vilket står ut som en av de högsta andelarna bland industriländerna. Den har rätt stabilt legat på , också då Socialdemokraterna styrde.Låt oss titta lite på nuläget i kommunerna, som beskrivs som en stor katastrofzon med den nyansrikedom som så väl hittar på den mörkaste sidan av paletten. Vi har en stigande sysselsättning i kommunsektorn. Den skattefinansierade välfärden sysselsätter 20 000 personer fler än 2006, och vi räknar med att det är 25 000 personer fler när detta år går mot sitt slut. Hur kan jag då säga det? Jo, därför att vi har rekordmånga lediga platser anmälda från kommunsektorn och välfärden just . Vi låg på 22 000 nyanmälda lediga platser i kommunsektorn. Det är den sektor i ekonomin som just nu har flest nyanmälda lediga platser. Vi har varsel i kommunsektorn som låg på strax över 100 personer - i en sektor som sysselsätter väl över en miljon människor.Det som sker är alltså att sysselsättningen i skattefinansierad välfärd stiger, att kommunerna ligger på rekordnivåer för nyanmälda lediga platser och att de får stigande intäkter. Vi räknar med att vi hade en ökning med 35 miljarder, och då talar vi om praktiskt taget utfall. Om vi tittar på 2013 till 2014 landar det på en ytterligare ökning på 15 miljarder. Det är alltså en skatteintäktsökning för kommunsektorn på 50 miljarder , vilket också förklarar varför sektorn uppvisar så goda resultat. Jämfört med den tid då Socialdemokraterna styrde, då kommunerna ofta slirade runt längs nollan, har vi alltså haft plusresultat på kommunsektorn år under dessa år trots att vi har haft den svåraste ekonomiska krisen sedan 1930-talet.Sedan kan man alltid önska att man hade större skatteintäkter och att det gick ännu bättre. Men vi kan inte bortse från att vi bara den senaste tvåårsperioden alltså har en ökning av skatteintäkterna på för kommunsektorn. I takt med att ekonomin återkommer och vi ser hur tillväxten i omvärlden slutar att tynga oss är det klart att skatteintäkterna fortsätter att stiga. Det är så ekonomi fungerar. Om vi har ordning och reda i offentliga finanser klarar vi av att stabilisera ekonomin, och då kan man också upprätthålla en god välfärd. Det är skälet till att vi har en styrka i kommunernas ekonomi. Först vill jag rikta ett tack till för det oväntade eldunderstödet. Det var en torped midskepps mot finansministerns fartygsbygge. Det var härligt att höra, . Jag kastar gärna en livbåt till dig när skeppet ska sjunka.Till finansministern vill jag säga att han vet att det är färre anställda i kommunfinansierad verksamhet. Det är 10 000 färre anställda jämfört med som arbetar i den direkta verksamheten. Vi är nere i antal 100 per 1 000 boende, på samma nivå som under saneringsåren. Vad finansministern räknar in är de tusentals och åter tusentals som kommuner har anställt i tillfälliga arbetsmarknadsåtgärder därför att staten har svikit. Det är sanningen.Finansministern verkar inte särskild bekymrad över kommunsektorns ekonomi och därmed förutsättningar att klara välfärden. Jag läste vad han skrev i , då han säger: De kommuner som har problem har inte skött ekonomin, eller så har de strukturproblem.I mitt hemlän, , höjer det moderatledda skatten med . Är det misskött? I mitt hemlän höjer det alliansstyrda med i samlad effekt. Är det misskött? Det alliansstyrda höjer med i samlad effekt och det moderatledda med i samlad effekt. Är de misskötta, ? Har de strukturproblem? Eller kan det ha ett samband med att finansministern och regeringen i princip väljer att låta hela budgetutrymmet gå till skattesänkningar och att kommuner tvingas betala för massarbetslöshetens kostnader och nedskärningar i sociala villkor för människor?Då kommer besparingar, nedskärningar i verksamheter och försämringar. Och inträder också någonting annat, nämligen att kommunens verksamhet blir en bas och andra etablerar sig och säger: Du kan köpa till. I går i SVT kunde vi höra om konceptet Silver Life i äldreomsorgen. Kommunen står för en bas, och du som har pengar kan köpa en bättre kvalitet. Det är inte längre behovet som styr utan den ekonomiska resursen hos den enskilde. Sjuka och fattiga ställs i en annan kö.Är det en bra utveckling, finansministern, att vi börjar få en situation där starka kapitalintressen exploaterar ett missnöje med välfärden och säljer in en annan produkt för den som har en god ekonomisk situation? Behöver inte skolan, vården och jobbsatsningarna mer resurser, finansministern? Tänker finansministern fortsätta att driva skattesänkarpolitik som den viktigaste ambitionen i den ekonomiska politiken? Vi måste slå hål på detta illusionsnummer från Socialdemokraterna. vill i sin skuggbudget höja skatteuttaget från svenska folket med - det är - och samregera med som vill öka skatteuttaget med . Med stöd av Vänstern blir det säkert lite till.Man försöker göra gällande att de här pengarna skulle transfereras till kommunerna, trots att de redan har fått ett permanent och konjunkturellt stöd av staten, ett mångmiljardbelopp av Alliansen. Så kommer inte att ske. Huvudsakligen kommer de här skatteuttagen att gå till direkta transfereringar till människor som förflyttas till förtidspension och långtidssjukskrivningar och får ökade arbetslöshetsunderstöd för att återgången till arbete ska hindras. De här pengarna kommer inte att ges till kommuner och landsting. Man kommer att höja skatten i kommuner och landsting, vilket Sossarna ju närmast är världsmästare på.Jag tror inte alls att det här är rimligt att beskriva som en utveckling där det socialdemokratiska skatteuttaget, med stöd av och Vänstern, av svenska folket över huvud taget kommer att påverka skatteuttaget i kommuner eller landsting.Att sedan hävda att försörjningsstödet i kommuner skulle vara det som drabbas när man drar in på de största utgifterna för staten, nämligen socialförsäkringarna, är en kraftig överdrift, för att inte säga en lögn. Det är en liten rännil jämfört med de utgifter som transfereringssystemen hade, låt säga 2002-2003, när det toppade med 550 000 förtidspensionärer i Sverige.Herr talman! Jag är övertygad om att med den demografiska utveckling som beskriver kommer Socialdemokraterna att få ännu mer transfereringskostnader och ännu större krav på kommuner och landsting att göra skatteuttag. Det blir kort sagt en skattechock på alla tre skattenivåer i det här landet om Socialdemokraterna återtar regeringsmakten. Det intressanta när man tittar på skattehöjningarna i kommuner och landsting, som vi har kunnat se ökar mycket, är att de drabbar alla oavsett vilken ekonomi man har. Skattehöjningar på statlig nivå drabbar dem som har pengar, men kommunalskatt och landstingsskatt är platt skatt och drabbar alla. Det drabbar även alla dem som inte har fått ta del av jobbskatteavdraget. Det drabbar förtidspensionärer, ålderspensionärer, sjuka, arbetslösa och föräldralediga, och framför allt drabbar det dem som har dålig ekonomi.