ip · H110414 · 2014-04-04 00:00:00 — Handelsminister har kontinuerligt hävdat, bland annat i filmer producerade av den amerikanska näringslivsorganisationen och i en debattartikel i , att det handelsavtal som förhandlas mellan och , Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP), kommer att medföra en kraftigt ökad ekonomisk tillväxt. Enligt handelsministern ska effekterna av TTIP i genomsnitt ge varje svensk mer i plånboken , lågt räknat. Siffran per svensk återfinns dock inte i den studie som producerat på regeringens uppdrag och som enligt ligger till grund för uppgifterna. Tullarna mellan och är så låga att en ytterligare sänkning skulle ge marginella eller inga ekonomiska vinster. uppskattar att ett avskaffande av samtliga tullar under TTIP skulle ge tillväxt för . I stället förväntas ekonomiska vinster komma från avskaffandet av så kallade icke-tariffära handelshinder, vilka utgörs av bestämmelser och standarder som i flera fall syftar till att skydda miljö eller människor. Om dessa avskaffas riskerar vi att företag får undantag från många av de lagar och regleringar som skyddar såväl miljö som konsumenter. Detta har såväl miljöorganisationer och fackliga organisationer som det tyska påtalat. Eftersom avtalet förväntas påverka stora delar av svensk lagstiftning och myndighetsutövning, vad gäller exempelvis godkännande av läkemedel, jordbruksprodukter och hälso- och miljöskydd, har förhandlingsprocessen stort allmänintresse. Den bör därför vara öppen och transparent. Mot bakgrund i ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Avser statsrådet att acceptera att omärkt GMO-mat, klortvättade kycklingar och kött från hormonbehandlade djur ska få säljas i ? Om inte, avser statsrådet att verka för att motsätter sig ett där dessa möjligheter ges? Avser statsrådet att verka för att alla förhandlingsdokument offentliggörs, eller åtminstone görs tillgängliga för ? Avser statsrådet att redovisa vilket scenario den uträkning som ligger till grund för påståendet om per svensk baserar sig på, hur uträkningen har gjorts och från och med vilket år (utifrån att TTIP ratificeras 2016) dessa påstådda effekter förväntas uppnås? Avser statsrådet att verka för att motsätter sig ett avtal som bedöms kunna leda till att miljölagstiftning, konsumentskydd och sociala rättigheter undermineras? och har båda ställt frågor om de pågående förhandlingarna om ett frihandels- och investeringsavtal mellan och , det så kallade . Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang.Inledningsvis vill jag tacka och för att de berör de viktiga pågående förhandlingarna om . Partnerskapet mellan och , världens två största ekonomier och viktigaste exportmarknader, har en betydande potential för tillväxt och jobbskapande på båda sidor om Atlanten.Inför förhandlingarna har regeringens målsättning varit att införskaffa så goda och omfattande informationsunderlag som möjligt. har analyserat de potentiella ekonomiska effekterna av ett frihandels- och investeringsavtal mellan och . Siffran för hur mycket TTIP kan ge per person och år är baserad på resultaten av en särskild skattning utförd av , vilken baseras på ett antagande om en öppen transatlantisk marknad. Metoden är densamma som används i studien med namnet Potential Effects from an EU-US Free Trade Agreement - in Focus. Skattningen påvisar att en öppen transatlantisk marknad har potential att gynna bnp . Den exakta siffran för potentiell vinst varierar beroende på vilket år man applicerar skattningen på. blir siffran per person och år.Herr talman! TTIP handlar inte om att försämra regelverk och standarder. TTIP handlar om att förenkla regelverk och standarder. EU-lagstiftning som syftar till att skydda områden såsom miljö, livsmedel, djur, hälsa och konsumentskydd kommer inte att urholkas av TTIP. Grundläggande bestämmelser som till exempel rör genetiskt modifierade organismer eller hormonbehandlade djur ingår inte i förhandlingarna.Även på andra sidan förs en debatt kring miljö, hälsa och konsumentskydd. president har klargjort att han inte kommer att skriva under ett avtal som försämrar miljö- och konsumentskyddet. Jag välkomnar den samsyn som finns kring detta.Regeringen är en drivande kraft i EU för ökad transparens och öppenhet. Vi har vidtagit åtgärder för att informera och samråda om TTIP. Regeringen för en konstruktiv dialog med representanter för fackföreningar och arbetsgivare, liksom branschorganisationer och aktörer i det civila samhället. ska man ha klart för sig att det handlar om en förhandling och att det därför inte är möjligt att i alla lägen öppet redovisa alla detaljer.Riksdagen informeras kontinuerligt inom ramen för regeringens EU-samråd inför de ministerrådsmöten där TTIP finns med på agendan. Det skedde inför antagandet av förhandlingsmandatet till TTIP, då också fick se utkast till mandattext. Jag har informerat näringsutskottet om förhandlingsläget. På sedvanligt sätt kommer jag att söka stöd för regeringens handlingslinje i enskilda sakfrågor.Slutligen, vad gäller frågan om investerarskydd och skiljedomsförfarande, har jag varit tydlig med att investeringsreglerna i TTIP inte ska begränsa vår demokrati. Jag stöder därför EU:s strävan att söka rätt balans mellan investeringsskydd och staters rätt att lagstifta genom ett modernt system för investeringsskydd och ISDS. lanserade en 90 dagars öppen konsultation för just ISDS för att kunna inhämta ståndpunkter från samhället.TTIP är det viktigaste bilaterala frihandels- och investeringsavtal som EU någonsin har förhandlat. I då världsekonomin fortsatt brottas med sviterna av de senaste årens kriser är det angeläget att TTIP blir så ambitiöst och heltäckande som möjligt utan att vi för den delen gör avkall på de höga krav vi har inom andra områden, såsom miljö, livsmedel, djur, hälsa och konsumentskydd.Jag välkomnar en fortsatt konstruktiv dialog med , och andra aktörer om denna så betydelsefulla fråga för välstånd. Först vill jag tacka handelsminister för svaret på mina frågor om det handelsavtal som just nu förhandlas mellan och , kallat Transatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP.Förespråkarna, däribland handelsministern, hoppas att avtalet genom avskaffandet av alla tänkbara former av handelshinder ska ge ökad tillväxt och skapa jobb på båda sidor av . Men risken är överhängande att avtalet i stället underminerar befintlig miljö- och konsumentlagstiftning och hotar grundläggande demokratiska principer. Folkvalda politiker och medborgarrättsgrupper har extremt bristfällig insyn, medan företrädare för storföretag och andra ekonomiska särintressen har fått lämna in kravlistor och har haft stor insyn i förhandlingarna från början.Regeringen och har lyft fram överdrivet optimistiska siffror över vilka effekter avtalet skulle kunna ge såväl i bnp-tillväxt som i nya jobb. Avtalets tydliga fokus är att avskaffa handelshinder. Flera studier har visat att de eventuella ekonomiska vinsterna av att helt ta bort tullarna mellan och skulle vara mycket marginella. De är nämligen redan väldigt låga.Det är i stället avskaffande av så kallade icke-tariffära handelshinder som anses kunna ge stora effekter. Detta sker genom att harmonisera eller ge undantag för regleringar, vilket kan underminera exempelvis befintlig och framtida konsument- och miljölagstiftning i och EU. har exempelvis på flera punkter lägre standard än vi för produktion av mat, med allt från tillväxthormoner, antibiotikabehandling och GMO till klorsköljda kycklingar. Det skulle bli en osund konkurrens genom import av varor som inte når EU-standard, och den hotar att drabba svenska bönder och konsumenter hårt.Handelsministern säger i sitt svar att EU-lagstiftning som syftar till att skydda områden som miljö, livsmedel, djur, hälsa och konsumentskydd inte kommer att urholkas av TTIP. Hon säger vidare att grundläggande bestämmelser, som exempelvis rör genetiskt modifierade organismer eller hormonbehandlade djur, inte ingår i förhandlingarna.Det låter utmärkt. Men det går inte ihop med exempelvis de ekonomiska förhoppningar som handelsministern gång på gång framför, som att varje svensk skulle få mer i plånboken . Den siffran bygger på att alla tullar och samtliga politiskt påverkbara icke-tariffära handelshinder tas bort. Vad blir kvar att ta bort om skydd för miljö, hälsa, djur, livsmedel och konsumentskydd inte påverkas? Det skulle jag vilja att handelsministern förklarar närmare.Jag vill också påminna om . Det försäkrades att avtalet inte skulle hota medborgerliga rättigheter eller tillgången till generiska läkemedel. Men när texten blev offentlig fick den stark kritik av hundratals medborgarrättsorganisationer, tyngsta forskare på området samt organisationer som för just detta. Slutsatsen är given: Även när det gäller TTIP måste vi vara uppmärksamma.Vi vill varna för att det kan finnas allvarliga risker med TTIP utifrån den kritik som redan har kommit samt exempelvis det positionspapper som har offentliggjort. Vi hoppas att regeringen drar lärdom av erfarenheterna från och inte tänker för naivt.Mot bakgrund av detta och att det ännu inte finns någon slutgiltig text att ta ställning till undrar jag hur handelsministern här och kan påstå att EU-lagstiftning som syftar till att skydda områden såsom miljö, livsmedel, djur, hälsa och konsumentskydd inte kommer att urholkas av TTIP, som det står i svaret.Jag återkommer till de ekonomiska beräkningarna i mitt nästa inlägg. Jag tycker att det här är en mycket viktig debatt. Internationell handel kan ju vara något väldigt positivt. Vi sprider kunskaper runt om i hela världen. Länder som är duktiga på att producera vissa produkter billigt och effektivt kan exportera dessa produkter till andra länder som inte är lika bra på att göra det. Andra länder kan i sin tur exportera andra saker till länder som inte är lika duktiga på att ta fram dem.Att handel är viktigt och bra är knappt värt att diskutera, tycker jag, utan jag vill att den här diskussionen ska fokusera på vilket slags handel vi vill ha.Som tidigare konstaterats av och även av handelsministern håller EU och på att förhandla fram frihandelsavtalet . Då tycker jag att det är viktigt att man ser till att det blir ett avtal som innebär att länderna tillåts att ha en mer ambitiös lagstiftning på djurskyddsområdet och miljöområdet samt vad gäller arbetsrätt, välfärd och så vidare. Kommer det då inte att bli så? Nej, jag är rädd för att det inte blir så, därför att ett frihandelsavtal handlar inte bara om att ta bort tullar och tariffer så att det ska bli billigare att exportera produkter, utan ett frihandelsavtal handlar också om att harmonisera lagstiftning. Man ska göra lagarna så lika varandras som möjligt för att man på så sätt ska ha fri konkurrens, så att det inte blir så att har hårdare lagar på vissa områden och EU-länderna då kan producera produkter billigare därför att de inte har en hårdare lagstiftning och vice versa.Jag kan ta upp några konkreta exempel. I finns en storskalig produktion av genmodifierade organismer, GMO-varor, vilket inte finns här i . När man producerar kyckling i doppar man ofta kycklingen i en klorlösning för att den ska få en ljusare färg. Det gör vi inte i och i övriga . I använder man antibiotika och hormoner rutinmässigt för att djuren ska växa fortare och inte ska bli sjuka, men det är för att man har en så otroligt intensiv uppfödning som man behöver göra det. I använder man också mängder av kemikalier, bekämpningsmedel och tillsatser som inte finns inom EU.Då svarar handelsministern lite förenklat att alla de här sakerna ligger utanför förhandlingarna, åtminstone GMO och hormonbehandlat kött. Men i protokollet från förhandlingarna i mellan EU:s representant och representant framgår det klart och tydligt att representant säger: Vi förhandlar om allting. Vi förhandlar om vårt nötkött, vi förhandlar om alla livsmedel och vi förhandlar om GMO. Och representant säger att det är viktigt att allting är baserat på vetenskap och riskbedömningar. Så det som du säger, , att GMO och hormonbehandlat kött är helt utanför förhandlingarna, delas uppenbarligen inte av . Det inger hos mig en stor oro.Vad händer då om och EU inte kommer överens när handelsavtalet är på plats? Jo, då är det fristående domstolar som ska avgöra, helt utanför det ordinarie rättsväsendet. Det tycker jag känns som ett oskick. Varför kan man inte använda vanliga domstolar, ? Att få ett transatlantiskt avtal på plats är en av de absolut viktigaste åtgärderna för ökad export. Ett avtal beräknas kunna öka svensk export till eller mer.Både , , och , , talar gärna om välfärden men inte om att det är export och handel som möjliggör välfärdssatsningar.För att maximera vinsterna för det svenska välståndet måste vi helt enkelt fokusera på avtal som ger störst utväxling för vår utrikeshandel. Vi kan allihop konstatera att är största exportmarknad utanför och därmed otroligt viktig.Det är en myt att tullarna mellan och är så låga att det inte skulle finnas något att vinna på att avskaffa dem, därför att vi har en väldigt stor handel med USA.Även om de största vinsterna i termer av bnp kommer av borttagna icke-tariffära handelshinder, eller tekniska handelshinder som man brukar säga, och även om tullarna som jag sade är så låga kommer allt detta tillsammans att göra att det kommer att vara det absolut viktigaste avtal vi kan få på plats för EU.I dag måste fortfarande svenska konsumenter betala tull på en hel rad varor från . Det gör bilar dyrare, cyklar , kläder och skor . Det finns dessutom vissa exempel på olika sorters kläder som har olika procent. Svenska tillverkare har därmed svårt att kunna exportera.Vi har debatterat TTIP i kammare . Det är beklagligt att den enade frihandelslinje som vi har haft i riksdag, och som också haft starkt stöd i EU, nu är splittrad på grund av vänsterpartierna. Jag tycker att ni ska bekänna färg inför era väljare och tala om att ni inte vill ha något TTIP. För sedan debatterade jag med partiledare , som sade rent ut att han inte ville ha detta frihandelsavtal. Det var inte bara det att han var emot ISDS, investeringsskyddsmekanismen, utan han ville faktiskt inte ha TTIP. Jag tycker att det är dags att våga säga det till svenska folket.Siffran , som vi har beräknat , är baserad på data utifrån en ekonomisk modell som beräknar vilka vinster en öppen och fri handel skulle innebära utifrån dagens handelsflöden. Beräkningsmodellen är faktiskt ganska försiktig, eftersom den inte tar hänsyn till dynamiska effekter av TTIP, det vill säga handel som tillkommer i form av ökad export till . Liknande beräkningar finns också för flera andra EU-länder. Vi kommer att tjäna på ett avtal med . Det kommer hela att göra.Jag ska i det här inlägget försöka hinna med några kommentarer om GMO. Där vill jag vara tydlig och säga att regeringen de facto inte är för eller emot GMO generellt. Vi har sagt att det ska bedömas på vetenskaplig fakta. Det finns produkter där man kan vara för GMO, och det finns också produkter där man kan vara emot det. Men så tänker inte . reagerar instinktivt: GMO är någonting dåligt, ISDS är någonting dåligt och är någonting dåligt, alltså ska vi inte ha det här frihandelsavtalet. När man diskuterar viktiga frågor måste man ha så bra och korrekt information som möjligt. Låt oss titta närmare på handelsministerns påstående att TTIP skulle kunna ge varje svensk extra i plånboken per år.Kommerskollegium presenterade 2012 en studie som regeringen beställt. Regeringen blev tydligen inte nöjd med resultatet, utan beställde nya siffror som man sedan räknade om, och man kom fram till att avtalet kommer att ge varje svensk extra i plånboken . Men denna siffra bygger på att man tar bort alla politiskt påverkbara icke-tariffära handelshinder.Det är för det första inte ett troligt scenario att förhandlingarna skulle ge detta resultat. För det andra är det något som rimligen måste innebära att man upphäver konsument- och miljöskydd. Därtill finns det många oklarheter i hur regeringen har räknat. I min fråga bad jag handelsministern svara på när dessa effekter ska börja gälla. Jag upprepar frågan: Om TTIP ratificeras 2016, när får varje svensk extra ?Den modell regeringen använder räknar mycket riktigt inte med dynamiska effekter. Den räknar inte heller med vad det kan kosta att göra undantag från miljöskydd eller konsumentlagstiftning, alltså miljöskador och hälsoskador. Vi i tar gärna bort tullar. Hade det handlat om bara det hade vi varit ense. Vi är för handel på sjysta villkor.Att ta bort samtliga tullar kan ge en bnp-effekt på för , enligt . Därefter skulle det eventuellt kunna bli ett permanent tillskott till ekonomin. Det är inte mycket i sammanhanget. Det är knappast de enorma summor som handelsministern hävdar ibland annat en reklamfilm som den amerikanska handelskammarens har producerat. För större effekter handlar det om att avskaffa icke-tariffära handelshinder, det vill säga bestämmelser och standarder som ofta syftar till att skydda miljö och människor. Vi i är aldrig beredda att sälja ut viktiga grundbultar i samhället såsom miljö- och konsumentskydd. Men jag kan tyvärr inte dra någon annan slutsats av handelsministerns resonemang än att regeringen är beredd att sälja ut och därtill billigt. Det går inte att få både de ekonomiska vinster regeringen tycks hoppas på och hälsa och miljö. De står mot varandra.Handelsministern säger i interpellationssvaret att president har klargjort att han inte vill skriva under ett avtal som försämrar miljö- och konsumentskydd. Jag undrar vad det betyder. Talar han om amerikanska nivåer eller om europeiska? Vem ska ändra sig? Hur ska bestämmelserna göras lika? Kan handelsministern utveckla vad som står i de amerikanska förhandlingsdokumenten mot bakgrund av det som rapporterade om den amerikanska hållningen i förhandlingarna? Vem ska anpassa sig, eller EU? Kan vi få några exempel?Jag upprepar mina frågor: Kan handelsministern lova att vi folkvalda äntligen får se texten?När nu forskare, över hundra miljöorganisationer, tyska , världens största fackförbund med flera varnar för riskerna med som det kan komma att se ut och säger att det hotar konsumentskydd, miljö, arbetarnas rättigheter och hälsa, kommer handelsministern då att säga nej till ett sådant avtal om hon är i ställning att göra det? Om kritiken kvarstår kommer handelministern och nuvarande regering att backa från sin extremt positiva och okritiska hållning? I alla internationella handelsavtal uppstår det tvister om hur man ska tolka paragraferna i gällande avtal. Det är kanske inte så konstigt. Det som är speciellt med handelsavtalet med är att man ska låta separata skiljedomstolar avgöra i de fall där storföretag påstår att de kan tappa vinst för att ett land har ändrat sin lagstiftning. Det kallas för att man inför ett investeringsskydd till avtalstexten. Den mekanism som ska lösa detta brukar kallas för ISDS. Man går alltså inte till en vanlig domstol om man tolkar avtalstexten olika.Det finns redan några exempel på förfarande med investeringsskydd. stämde den australiensiska och den uruguayanska staten för att de hade infört lagstiftning om blanka cigarettpaket utan reklam. Detta ska inte avgöras av lokal domstol i eller utan i helt separata förfaranden som ligger helt utanför ordinarie rättsväsen.Vattenfall har stämt tyska staten för att ska avveckla kärnkraften. menar att de tappar stora vinster på detta sätt.Det holländska försäkringsbolaget stämde den slovakiska staten för att man har lagstiftat mot privata vinster i välfärden. Det holländska bolaget vann tvisten.Detta kommer att leda till att stater blir rädda för progressiv lagstiftning. Det är bara storföretag som får dra stater inför detta separata domstolsförfarande. Staterna får inte stämma storföretagen.I ditt svar till mig och säger du, , att det är viktigt att hitta rätt balans mellan investeringsskydd och staters rätt att lagstifta. Det var i princip ett citat. Vad är det för balans vi ska hitta? Vad är det i vår lagstiftning som är problemet? Vad är det som ska balanseras i vår lagstiftning? Vad vill du ta bort från vår lagstiftning?Jag tycker att det är självklart att vi ska få ha våra lagar för arbetsrätt, för välfärd, för djurskydd, för miljö och så vidare. ska vi kunna ha en internationell handel. Men handeln får inte pressa ned nivån på vår lagstiftning.I ditt svar, , säger du att du minsann vet att detta frihandelsavtal inte kommer att urholka nivån på lagstiftningen för till exempel miljö, livsmedel, djur och folkhälsa. Låt mig åter referera till mötet mellan EU:s chefsförhandlare och chefsförhandlare. Den senare heter . De hade en presskonferens i och fick då frågan om hormonbehandlat kött var uteslutet ur förhandlingarna. Han svarade: Jag har aldrig hört talas om att det ska vara uteslutet.Sedan fick den europeiska förhandlaren samma fråga, och han sade också att han inte hade hört något om ett undantag för hormonbehandlat kött.Kan du, , berätta för mig klart och tydligt vad på livsmedelsområdet och miljöområdet som är uteslutet ur förhandlingarna? Det verkar ju som att toppförhandlarna tycker att allt ligger på bordet vid förhandlingarna om ett frihandelsavtal. Regeringen lät kommerskollegium göra en ekonomisk konsekvensanalys för att uppskatta de ekonomiska effekterna av TTIP i termer av bnp och utrikeshandel. Eftersom det är förhandlingar vi talar om, alltså ännu så länge ett hypotetiskt avtal, kräver liknande konsekvensanalyser också olika antaganden om hur förhandlingarna kan komma att falla ut. Den publicerade rapporten från innehåller ett antal olika antaganden som täcker in diverse scenarier för förhandlingarna, utifrån mer begränsat avtal till mer omfattande reformer. Utifrån samma modell, samma data och samma metod kan man sedan laborera med flera scenarier.Kommerskollegium har för UD presenterat ytterligare resultat baserat på andra scenarier, till exempel vad gäller en fullständigt öppen transatlantisk marknad för handel och investeringar, vilket är viktigt för att visa på potentialen med TTIP. Värt att notera i detta är att även i resultatet som baseras på relativt mindre omfattande handelsliberalisering kan exporten öka betydligt.Vad gäller effekterna på tillväxten varierar de från ringa 0,01 procents högre bnp vid ett starkt begränsat avtal till 0,43 procents högre bnp vid en öppen transatlantisk marknad. Denna siffra kan enkelt appliceras på bnp och folkmängd för att komma fram till vad den potentiella vinsten med TTIP skulle kunna bli motsvarande person och år. blir siffran närmare 1 800 kronor.Som jag sade i mitt tidigare inlägg är det viktigt att komma ihåg att de uppskattade resultaten är försiktiga på det sättet att de inte tar hänsyn till några som helst dynamiska effekter av TTIP, det vill säga att vi ökar vår export och att företagen ser som en bättre marknad när vi får mindre tullar och handelshinder.Så ser bakgrunden ut till siffran 1 700. Man kan välja vad man vill däremellan, men jag tycker att det är viktigt att kunna berätta för svenska folket vad det ger var och en i plånboken i stället för att tala om tekniska handelshinder.Jag tror att och har erfarenhet av att när man är ute och talar med människor i brukar det mest intressanta vara vad som rör dem hemma vid köksbordet. Då handlar det inte om tekniska handelshinder utan om hur det blir bättre för just mig.Jag tycker också att både och målar upp en ensidig bild av överdrivna risker som går ut på att onda amerikanska företag kommer till och förstör vår demokrati. Men det är ett skräckscenario som har föga förankring i verkligheten.Det pågår förhandlingar och konsultationer. Dessutom bortser du, , från det faktum att är en betydande investerare i och att sådana här klausuler kan behövas för att skydda svenska företag där. Vi är världens största investerare i per capita. Det tenderar vi att ofta glömma bort.Jag tycker att det är obehagligt när man målar upp det som onda avsikter. Det är precis tvärtom.