· H110261 · 2014-02-18 15:01:15 — har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att hela landet ska ha tillgång till en public service som håller hög kvalitet. beslutade regeringen om sändningstillstånd och anslagsvillkor för , mot bakgrund av beslut om propositionen Bildning och tillgänglighet - radio och tv i allmänhetens tjänst 2014-2019.Enligt sändningstillståndet ska SVT utforma sina program så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolkningen. och samhällsbevakning ska ha olika perspektiv, så att händelser speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. Företaget ska även sända regionala nyhetsprogram. Enligt anslagsvillkoren ska SVT ha en decentraliserad organisation som skapar goda förutsättningar för självständigt beslutsfattande på regional och lokal nivå. Den lokala och regionala organisationen ska ha tillräckliga resurser för att effektivt kunna spegla respektive områdes särprägel och egenart. Organisationen ska utformas med syfte att möjliggöra hög närvaro av personer ute i landet med kunskap om och förankring i de olika regionerna. Den andel av allmänproduktionen i SVT:s rikssändningar som produceras utanför ska uppgå till . Anslagsvillkoren innehåller skrivningar om att SVT inom tillgängliga ekonomiska ramar ska göra de prioriteringar som krävs för att uppfylla uppdraget. Verksamheten ska inom ramen för uppdraget bedrivas rationellt, och SVT ska kontinuerligt öka effektiviteten och produktiviteten.Inom ramen för dessa styrdokument sköter SVT sin verksamhet självständigt. Företaget redovisar i en public service-redovisning hur uppdraget från riksdag och regering har uppfyllts. och tv granskar sedan denna redovisning och bedömer om företaget har uppfyllt uppdraget. bedömningar redovisas till regeringen. Jag börjar med att tacka ministern för svaret. Men jag beklagar att ministern tyvärr inte delar min oro och även andras för den riktning som är på väg att ta när man nu ska organisera om nyhetsförmedlingen ute i landet och vad det kommer att innebära. Ministern säger i sitt svar att ska ha en decentraliserad organisation som skapar förutsättningar för självständigt beslutfattande på lokal och regional nivå och att den ska ges tillräckliga resurser för att effektivt kunna spegla respektive områdes särprägel och egenart. Det är viktiga riktlinjer. Det låter mycket bra, och vi är alla överens om att detta ska följas. Vi vill nog alla tro att SVT väljer att organisera verksamheten så att detta kan uppnås och att de styrdokument som ministern hänvisar till med dessa direktiv skulle vara tillräckliga. Men tyvärr är det uppenbart att så inte är fallet när SVT nu avser att genomföra en förändring som innebär att satsningen på de regionala nyheterna i storstädernas förorter kommer att ske på bekostnad av de regionala nyhetssändningarna ute i landet, då pengar och personal flyttas från landsbygd till stad. Detta kommer självklart att få negativa konsekvenser. Med färre och mer centraliserade resurser till de norra delarna av landet kommer nyhetsbevakningen att försämras. Trots att antalet tittare när det gäller regionala nyheter är oförändrat och har fler tittare än till exempel Aktuellt prioriteras inte dessa. Jag kan tyvärr inte tolka SVT:s prioriteringar på något annat sätt än att tittarna på landsbygden inte värderas lika högt av SVT som tittarna i storstäderna. Det känns sorgligt att säga det. När SVT avser att avveckla regionala programledare, avveckla studiomöjligheterna och göra sig av med all regional teknisk personal är det tittarna som får en sämre produkt. Som tittare i kan vi glömma djupare belysning av aktuella frågor i längre reportage. Vi får i stället nöja oss med kortare nyhetssändningar och med mer löpandebandrapportering av nyheterna. Det skulle finnas mer att söka på webben. Det är många som känner en frustration över detta med att söka på webben, vilket jag kommer att återkomma till. Jag tycker att det finns anledning att ställa en fråga till ministern. Anser ministern att det är rätt att landsbygdsbor ska få mycket mindre för sina tv-licenspengar? I nyhetsutredningen står det klart att regionala reportrar ska producera korta nyheter med fokus på att lägga dem online. Vad som är intressant och värt att rapportera om ska avgöras på huvudkontoret i . Det är också någonting som oroar. Jag tycker att det är någonting som borde få ministern att reagera med tanke på vad ministern säger i sitt svar om den lokala och regionala självständigheten. Jag har respekt för att SVT ska besitta en viss självständighet och att ministern inte kan, ska eller får gå in och styra verksamheten i detalj. Men jag tycker ändå att det borde finnas all anledning för ministern att reagera och agera med anledning av detta. Eller är det så att ministern anser att den nya organisationen är en önskvärd utveckling?Min fråga kvarstår alltså: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att hela landet ska ha tillgång till public service och en väsentlig, fungerande och bra nyhetsbevakning? Vi har mycket television i . Vi överöses nästan med kanaler av alla de slag. Men vi har alldeles för lite regional tv. Där har ett oerhört viktigt uppdrag. är på något sätt ett kitt som håller ihop ett land och ett kitt som också håller ihop en region. Vi känner oro också längst upp i norr, i - inte bara i - för det som planeras. Det som ligger till grund för utredningen är att man tittar på befolkningstäthet, alltså antal tv-kameror per huvud. Om det skulle vara en reklamfinansierad television kan man kanske förstå en sådan utgångspunkt. Men när public service börjar använda befolkningstäthet för att organisera sig blir man mycket orolig. Det talas om ny teknik och mindre som är direktsänt. Vi ska inte vara emot ny teknik. Men webben kan aldrig motsvara det som direktsänd regional-tv har. SVT i har gjort undersökningar om hur folk tittar, och det visar sig att webb-tv har 10 000-15 000 tittare . Det är alltså uppåt 2 000 per dag. De direktsända tv-nyheterna har dock uppåt 100 000 tittare per dag. Det är en avsevärd skillnad. Ja, får ny teknik en större roll, men uppe i norr har vi väldigt stora problem med bredband. Det går i praktiken inte att titta på webb-tv. Jag var uppe och besökte en kvinnlig företagare utanför , och hon kunde inte ens betala sina räkningar via banken med sitt bredband. Så är situationen där. Våra förutsättningar ser väldigt olika ut i landet, och jag hoppas att ministern tar det till sig när man för vidare diskussionen om hur SVT ska vara organiserat. Det behövs mer resurser för att ge ett utbud som speglar hela landet, och det där kittet som håller ihop landet får vi inte slarva med.Dessutom har SVT i ett annat uppdrag som kanske skiljer sig från uppdraget på många ställen, och det handlar om de minoritetsspråk vi har där uppe. Förutom att sändningar ska vara på svenska finns finska, samiska och meänkieli, alltså tornedalsfinska, där. Det är klart att jag och många där uppe i norr blir jätteoroliga över utredningen när man tittar på befolkningstäthet. Jag känner naturligtvis till att det har varit en debatt i norra med anledning av att ska se över organiseringen av den lokala bevakningen. Det är alltså ingen nyhet. Jag känner också till att många tidningsföretag har problem därför att färre köper eller prenumererar på tidningar, och man har också förlorat annonser. Att hela mediesituationen känns angelägen att diskutera är alltså någonting jag har största förståelse för.Det finns också ett starkt skäl till att vi talar om att public service verkar i allmänhetens tjänst: Den är i allmänhetens tjänst. , och Utbildningsradion har ett väldigt starkt förtroende hos svenska folket. Det finns också stora förväntningar på de tre bolagen att de inte bara ska spegla hela landet utan även göra det med kvalitet och relevans samt göra sådant som andra medieföretag kanske inte gör. En sådan sak nämnde , nämligen att ha sändningar också på våra nationella minoritetsspråk.Med det sagt har vi även en stark önskan - inte minst från politiskt håll, där vi är eniga - om att de publika bolagen ska vara självständiga. Man tycker inte om att politikerna går in och styr hur programmen ska läggas upp eller vilka program det ska vara, eller att politikerna styr över olika kvoter - även om det ibland finns önskemål i den vägen. Vi utformar kraven på de tre bolagen utifrån det sändningstillstånd vi antog för inte så länge sedan och som gäller , och jag skulle säga att vi snarare har skärpt kraven på att hela landet ska speglas. Det gäller inte bara geografiskt utan även den variation som finns hos befolkningen. Det kan gälla språk, etnicitet, sexuell tillhörighet, kön eller flera andra variabler. I den delen vill jag alltså säga att man från regeringens och sida har varit extra tydlig.Vi är eniga om mycket. Det är inte alltid det är så, men i den här frågan är vi det. Alla betalar samma avgift - . Det är en avgift vi inte heller har behövt höja, vilket jag är extra glad för. Alla har naturligtvis rätt till relevant lokal bevakning. Men vad den interna översyn som görs kommer att landa i vet jag inte, och det ska jag egentligen inte heller veta. Vi ska nämligen inte gå in där. I och med diskussionen som har varit, och i och med interpellationen från tjänstemannahåll, har vi dock naturligtvis haft kontakter med SVT:s strategiavdelning. De övertygar oss om att det här inte är ett besparingsprojekt, utan det ska syfta till att serva publiken. Man har inte för avsikt att lägga ned lokala redaktioner, utan man vill snarare bygga upp fler på andra håll - exempelvis i och i delar av där många bor och där man inte har haft en tillräckligt bra lokal bevakning. Som jag sade har jag full respekt för att det inte ska detaljstyras. och ministern ska inte gå in i detalj och försöka kontrollera SVT.Trots att man som ministern säger har skärpt kravet på närvaro i hela landet är det dock en organisation man bygger upp och gör om som faktiskt ger konsekvenser i de delar av landet som ska bekosta de satsningar som görs i storstäderna. Jag menar att den organisationen går emot de riktlinjer man har slagit fast. Det är ju det politiska redskap vi har, de politiska riktlinjerna, och där är det regeringen som har ansvaret att se till att de följs. Den kommunikationen är viktig.Precis som ministern sade i sitt senaste anförande är mediesituationen väldigt oroväckande - TT har minskat antalet kontor i , vi ser hur tidningarna krymper, man har färre och färre lokalreportrar och man har färre möjligheter att rapportera hur situationen ser ut i de mindre kommunerna. Människor får i stället ta del av mer lättillgängliga nyheter från centralorterna. Då är det ju public service som på något sätt ska fylla det tomrum de kommersiella mediebolagen inte klarar av att fylla. Det är nämligen någonting vi gemensamt finansierar, och därför är det så viktigt att se till att SVT finns i hela landet. Jag ser dock att det är på väg att hända någonting helt annat när man säger att man ska satsa och bygga upp nya stationer i tätort. I storstäderna är det dessutom lättare; det är inga avstånd att tala om. De befintliga nyhetsstationerna har inga långa avstånd för att komma och rapportera och se vad som händer i tätorterna, medan jag lever i en verklighet uppe i där det kan vara för att ta sig till en nyhet i när vi bara har reportrar i . Det är den verklighet vi lever i, men vi känner ändå att det man har beskrivit och det vi har tagit del av i utredningen är oroväckande. Jag tycker att det finns anledning att fundera på hur vi ska få SVT att faktiskt förstå riktlinjerna om vi nu skärper dem men de ändå inte följs. Det är nämligen det vi ser är på väg att hända, och det drabbar landsbygd och glesbygd som har en ansträngd mediesituation. Då undrar jag: Hur tänker ministern göra? Precis som sade fungerar inte webben, som man nu lutar sig emot och säger ska fylla tomrummet, överallt. Vi lever fortfarande i ett land där alla inte har tillgång till den även om det ska vara så. Det är också så att webben bara kan vara ett fungerande redskap för att sprida nyheter om vi har en fungerande nyhetsbevakning som har tid, resurser och möjlighet att göra mer än bara skrapa på ytan. Webben är ingenting annat än en ny teknik som ska fyllas med ett innehåll, och det är just innehållet vi är rädda för ska krympa och bli det jag tror att vi alla är överens om att vi inte vill ha. Vi vill att licenspengarna ska användas i hela landet, och vi vill att alla licensbetalare - alla medborgare - ska känna igen sig och känna att det finns en rapportering från deras del av landet. Vi som bor i glesbygd vet att vi aldrig kommer att få samma rapportering som de stora städerna får, men vi vill ändå känna att vi värderas. Det är det jag vill att regeringen och ministern ska säkerställa i kommunikationen med SVT. Jag håller med statsrådet om att politiken absolut inte ska styra programutbudet. Vi ska inte blanda oss i det. Det är oerhört viktigt att public service är fristående på det sättet från politiken.Sedan hoppas jag att statsrådet tar till sig den här diskussionen. Det är väldigt speciella förhållanden runt om i vårt land. Kittet som håller ihop får vi inte släppa ifrån oss. Det är viktigt att vi har en mer regional television. Många av de kommersiella medierna lämnar vårt län. Det är egentligen märkligt, men det är klart att de räknar antalet huvuden som finns där. Det får dock aldrig SVT ha som grund för hur de organiserar sig.Norrbotten utgör av landets yta. Det är ett oerhört stort län att bevaka nyhetsmässigt. Det går inte att komma ifrån att det tar tid. Dessutom händer det väldigt mycket i . Vi har en oerhört hög tillväxt. är ett av landets största tillväxtlän, och det händer mycket där som behöver bevakas. Det är en oerhört viktig demokratifråga att vi har en regional television uppe i norr.Jag hoppas verkligen att statsrådet är med på att vi från politiken måste säkerställa att det finns resurser också för ett regionalt utbud. träffade jag två studenter som går på en utbildning som de från början trodde var till fotograf, men det är en del journalistikinslag i utbildningen. Mediebranschens utveckling gör nämligen att man inte har råd med någon som bara är fotograf utan fotografen måste också kunna skriva en artikel. En fotograf som åker ut på ett uppdrag ska kunna göra både och. Det gäller specifikt för vår del av landet, alltså , där vi har långa avstånd. och , där Mittnytt är verksamt som en del av public service, är till ytan ungefär lika stort som och . Det är självklart att man då måste kunna göra flera saker när man åker ut och bevakar en nyhet.Detta gäller också andra medier hos oss som tidningar och TV4:s lokala nyheter, som i princip inte finns eller lokalt väldigt lite. Därför är public service enormt viktig. Det är i princip vår enda möjlighet i att få höra vad som händer i och tvärtom.Fru talman! Om jag nu skulle säga ordet "bostadsbrist" skulle man direkt kunna tänka på , men i kommuner som till exempel och är bostadsbristen kanske ännu större än i . Det är viktigt att ha en lokal nyhetsbevakning för att kunna visa skillnaderna i landet. Kanske skulle SVT centralt kunna lyfta sådana frågor som berör oss i de regioner där vi bor. Vi behöver ha det kitt som var inne på för att vi ska kunna få information om varandras situation och en bild av vad som händer i hela . Därför är det oerhört viktigt med public service, som i alla fall har varit en garant för att vi ska få den lokala nyhetsbevakningen.Jag förstår och respekterar statsrådet och håller med om att vi inte ska styra public service och tala om var de ska ha sina stationer. Men det är från demokratisk synpunkt viktigt att den lokala nyhetsbevakningen finns kvar och är tillgänglig även för grupper med olika handikapp, som hörselskadade och andra, förutom att det är viktigt att vi har nyhetsbevakning lokalt. För att demokratin ska kunna fungera bra krävs det upplysta människor i norr och söder och i öster och väster.Jag tror att det är två ord som vi måste ta fasta på när vi diskuterar som en enskildhet. Det ena ordet är "gratis". Folk tror numera att god journalistik är gratis, men god journalistik kostar. Nyheter må vara gratis, men god journalistik kostar. Det andra är ett annat begrepp, nämligen "medieskugga". Medieskuggan är inte bara, som på Mittuniversitet så väl har utvecklat, en geografisk företeelse. Den är i högsta grad en företeelse i storstadens omgivningar.Fru talman! Hur blir människorna nere i och , med 80 000-100 000 invånare, informerade om vad som händer? Ja, uppriktigt sagt är det inte genom vare sig eller de lokala tidningarna, av den anledningen att de inte finns. Det finns visserligen en del tidningar som kommer ut en gång i veckan.Det är klart att om man bor i och läser eller om man, som fru talman, bor i och läser eller där kan man bli väldigt välinformerad av den anledningen att det finns prenumererade tidningar som tar sina läsare på fullt allvar och vill täcka vad som händer, inte bara kommunalt utan också i näringslivet och så vidare.Här är en jättestor svårighet. De som satt med i förra har försökt utreda hur vi i dagens tekniksamhälle ska komma bort från denna medieskugga, för den är det allra största problemet. Vi ser att tidningarna och inte bara gör stora ansträngningar där.Tidningarnas Telegrambyrå, som vi uppfattar är ett rikstäckande medium, har lagt ned alla sina redaktioner norr om . Det är klart att det får en effekt på hur det fungerar i stora delar av i det här fallet just , och i många kommuner runt om i landet. Hundratusentals läsare befinner sig i medieskugga och som ytterst är det som interpellation handlar om.Vi måste se till att finna nya former för finansieringen. Och det är inte lätt i det samhälle som vi har där många människor har vant sig vid att nyheterna är gratis. Man är beredd att betala för tekniköverföringen, men man är inte beredd att betala för den goda journalistiken.Jag tycker att det är alldeles utmärkt att man ser till att i det här området bevakar bättre. Men i detta län med 25 kommuner och län med 7 kommuner, sammanlagt över 30 kommuner som ska bevakas, behövs det mycket mer resurser, inte därför att det är väldigt långa avstånd här. Det är det inte alls.Fru talman! Jag slutar med en historia som jag har berättat här tidigare. När införde närradion 1977 tyckte att man skulle sluta prenumerera på eftersom alla deras tryckta nyheter upplästes i lokalradio. Det är intressant att många vill ge sig in i diskussionen, och det förvånar mig inte eftersom mediefrågor är viktiga.Tack, , för att du sade att god journalistik inte är och inte kan vara gratis!Jag är själv utbildad journalist. Jag gick på , och det var en speciell tid. Jag jobbade också som journalist , så det är ett hantverk jag kan.Mycket har blivit bättre . Inte minst är det på många sätt enklare att vara journalist. Det är inte lika tung utrustning att släpa runt på om man exempelvis är tv-reporter. Det är bra, , att man kan behärska såväl fototekniken som skrivandet och redigerandet. var det strikt uppdelat fackligt, och det var inte till gagn för journalistiken. Denna del har alltså blivit bättre, och kanske roligare, för många journalister.Låt oss gå in på andra glädjeämnen eller bekymmer, beroende på hur man ser det. Jag var i för inte så länge sedan. Där talar man om fly-in/fly-out. Jag tror att det är 1 000 personer som pendlar på grund av bostadsbrist. Det var inte därför jag var där utan för att besöka Sameteatern och , men jag lärde mig mycket annat också.Till som har ställt interpellationen: Det är i någon mening en knepig fråga, för SVT är ett självständigt bolag. Vi har fattat beslut om sändningstillstånd, och där sägs tydligt vad som gäller för regional och lokal bevakning och det speciella ansvar och uppdrag som SVT har i kraft av sin generösa finansiering och det stöd man har hos befolkningen. Hur SVT sedan väljer att organisera verksamheten är inget som vi kan eller ska lägga oss i från politiskt håll.Jag är dock övertygad om att man inte bara känner till de krav som vi ställer å svenska folkets vägnar, för det är det vi faktiskt gör, utan också den debatt som har varit.Marie undrade vad man kan göra politiskt. Vi har en avstämning , en så kallad kontrollstation. Det är ett sätt. Vi har också årliga anslagsvillkor som i viss mån går in på hur man faktiskt utför sitt uppdrag. gör också årliga avstämningar, vilket jag nämnde i mitt första inlägg. Det är också en möjlighet att föra upp detta till diskussion med SVT.Webben är bra men kan inte ersätta allt. Här finns också problemet att många lokaltidningar ser det som en konkurrenssituation. De får svårt att verka om materialet ligger på webben. Därför har Myndigheten för radio och tv fått ett särskilt uppdrag att se till att det inte blir en snedvriden konkurrens. Vi vill ha ett rikt medielandskap. Det är i grund och botten en fråga om demokrati. Det handlar om att synliggöra hela landet och att alla ska känna igen sig i den nyhetsbevakning som finns. Det stöd och förtroende som public service åtnjuter kan man förlora den dagen medborgarna känner att de inte är synliga eller finns. Många känner så men vet att verkligheten ser ut så. Public service kan dock som sagt förlora stödet.Precis som sade är det viktigt att vi synliggör allas medieskugga. Jag är inte på något sätt emot den satsning som SVT vill göra i de viktiga förorterna. Man har dragit slutsatsen att människorna här känner sig osynliga. Men i sin välvilja att synliggöra deras verklighet riskerar man att skapa medieskugga i andra människors verklighet. Det handlar såklart om resurser.Jag är orolig över utvecklingen. Jag förstår ministerns situation och hoppas att ministern använder de redskap som finns och som ministern redogjorde för.Frågan har debatterats med i medierna, men hennes svar är inte betryggande. Hon osynliggör medborgarna i , som jag företräder, och i övriga , även om hon kanske gör det i välvilja att synliggöra andra.Granskningsnämnden har kritiserat SVT för att man inte redogör för hela landets verklighet, och ska man ta lärdom av det på SVT.Jag tackar för svaret och debatten. Jag är glad för de redskap ministern redogjorde för, och jag hoppas att ministern använder dem. Som sade är det en viktig demokratifråga. Det faktum att public service åtnjuter så stort förtroende hos svenska folket är ett demokratibetyg för samhället i stort.Fru talman! Jag är född och uppvuxen i ett annat land och vet hur det är när det inte finns public service som man känner tillit till och när man inte kan lita på det man hör på nyheterna. Därför är det viktigt att även fortsättningsvis ha public service som åtnjuter stort förtroende hos svenska folket. Det är vi inte på något sätt oeniga om, och det är bra. Därför behöver vi se över alla möjligheter och verktyg vi har för att kunna behålla tilltron och ge god public service. Regional och lokal närvaro och nyhetsrapportering är viktig både i ett regionalt perspektiv och för att knyta samman. Jag instämmer i allra högsta grad i det som handlar om den demokratiska betydelsen. Jag har haft förmånen att lyssna på som har lett . Han har talat om risken för en informationsklyfta mellan mediesökarna och medieundvikarna. Public service har en viktig betydelse här.Apropå opposition: var jag i och träffade företrädare för deras så kallade public service. Demokratibegreppet kan dock i hög grad diskuteras eftersom oppositionens synpunkter och åsikter sänds på tider när ingen lyssnar eller ser.Regeringen har i den nya propositionen och det nya sändningstillståndet stärkt alla de tre public service-bolagens uppdrag att spegla hela landet, inte bara geografiskt utan på alla möjliga sätt. Jag tror att jag redogjorde för det tidigare.Regering och riksdag ger också ett årligt presstöd för att tidningar ska kunna överleva.