ip · H21018 · 2014-10-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:18 av (V) till Försvarsminister (S) Min hemkommun drabbades svårt av skogsbranden. Trots ett oerhört hårt arbete både i och bakom brandfronten drabbades många svårt. I och med skogsbranden i , största genom historien, hamnade förmåga vad gäller brandbekämpning i blickfånget. Riktigt effektiv bekämpning från luften kunde först åstadkommas när specialflygplanen från och anlände. En orsak till det var att av de totalt fjorton helikoptrar som användes var bara fyra försvarets. Bara fanns dock tio ytterligare helikoptrar att tillgå, kraftfulla . Tyvärr hade dessa dock sålts till ett privat företag i . Med den kraftiga försening som drabbat leveransen av det nya helikopter 14-systemet blev resultatet det ovan beskrivna. Lika illa är det för (””), som även det är ett nytt helikoptersystem. För denna helikopter gäller att all utrustning måste vara exakt som den amerikanska förlagan för att få flyga. Därigenom fick de användas till mer begränsade insatser som överflygning av mer sightseeing-karaktär. Enligt vad jag inhämtat fråntogs Försvarsmakten dessutom uppgiften att stödja samhället med flyg- och sjöräddning, brandbekämpning samt sjukvårdstransporter genom ett riksdagsbeslut . Icke desto mindre är befolkning och myndigheter oerhört glada över de insatser som med dessa begränsade resurser ändå gjordes. Både klimatförändringarna och nedrustningen av brandflygspaningen gör att risken för stora skogsbränder ökar. Mot denna bakgrund är min fråga till försvarsminister : Vad avser försvarsministern att ta för initiativ för att förbättra försvarets möjligheter att delta i bekämpningen av stora bränder? har frågat mig vad jag avser att ta för initiativ för att förbättra försvarets möjligheter att delta i bekämpningen av stora bränder. Den skogsbrand som drabbade är den största skogsbrand som inträffat i i modern tid. I inledningsskedet låg ansvaret för räddningsinsatsen på nivå. Efter att branden pågått och spridit sig till ett allt större område tog i över ansvaret för räddningstjänsten i de berörda kommunerna. Räddningsarbetet utfördes av kommuner, statliga myndigheter, privata aktörer och frivilliga. Ett antal helikoptrar, både civila och från Försvarsmakten, deltog i släckningsarbetet. Efter bedömningen att resurser inte var tillräckliga, efterfrågades hjälp via EU:s civilskyddsmekanism, som på begäran koordinerar hjälpbehov mellan EU:s medlemsstater. och bistod med flygplan för brandsläckning, och bistod med helikoptrar. Försvarsmakten har och på ett väl fungerande sätt lämnat stöd till samhällets aktörer vid hanteringen av allvarliga olyckor och kriser. Försvarsmakten är enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor skyldig att delta i räddningsinsatser om det finns lämpliga resurser och om deltagandet inte allvarligt hindrar den vanliga verksamheten. Försvarsmaktens medverkan i brandbekämpningen var viktig, och stödet bestod av fyra till fem helikoptrar över tiden, enligt Militärregion , inklusive det stora antalet hemvärnssoldater som deltog på marken. Försvarsmaktens stöd till det civila samhället utformas efter tillgängliga resurser och vad som begärs i det aktuella fallet. kan bara bistå med vattenbombning, medan övriga helikoptersystem kan bistå med exempelvis överblick och räddningsinsatser. Både och 16 kommer dock att utrustas för att kunna bistå vid brandbekämpning. Utbildning och övning för denna uppgift pågår. Försvarsmakten ska därmed kunna lämna stöd med befintliga förmågor och resurser i den mån de inte behövs för att lösa Försvarsmaktens huvuduppgifter. beslutade den tidigare regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdraget att beskriva och utvärdera den operativa insatsen och övrigt arbete under skogsbranden. Utredaren ska identifiera möjliga förbättringsåtgärder och, om det bedöms lämpligt, lämna förslag på nödvändiga författningsändringar. Syftet är att utredningen ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla samhällets förmåga att förebygga och hantera allvarliga olyckor och kriser. Uppdraget ska redovisas . I utredningsuppdraget ingår bland annat att belysa förutsättningarna för brandbekämpning från luften. Utredaren ska bland annat bedöma tillgången till helikoptrar och flygplan som kan användas vid brandbekämpning nationellt och internationellt. Jag vill inte i detta läge föregå utredningens resultat. Låt mig först gratulera till utnämningen till försvarsminister. Det känns väldigt tryggt att ha en före detta kommunstyrelseordförande på en så viktig post i landet. Jag vill också tacka för svaret. Jag har full förståelse för att statsrådet inte vill föregripa den utredning som bland annat ska bedöma tillgången på helikoptrar som kan användas vid brandbekämpning. Men, precis som statsrådet skriver, det finns redan beslut om att inte bara utan även och 16 ska kunna bistå med vattenbombning. har även helikopterbristerna i samband med ubåtsjakt varit uppenbara, men inte ens fullt utrustade och levererade kommer att kunna bomba annat än med vatten. Det är verksamt vid skogsbränder, dock har de mer tveksam effekt vid ubåtsjakt, tror jag. Statsrådet skriver att det pågår utbildning och övning för denna uppgift. Han skriver också att det är mer än utbildning och övning som saknas. Både och 16 kommer dock att utrustas för brandbekämpning. För en lekman är detta lite svårt att förstå. Upphandlingen av denna helikoptertyp inleddes ju , under förra årtusendet. skrevs kontraktet under, men inte landade den första helikoptern i . Trots att leveransen skulle vara klar var det först som FMV kunde inleda överlämnandet av helikoptersystemet till Försvarsmakten. I skrivande stund är det 7 av 18 beställda helikoptrar som är levererade. Slutleveransdatum antas nu vara 2019. Trots att upphandlingen började och leveransen finns det inte utrustning för brandbekämpning till dessa helikoptrar. Så det är mycket mer än utbildning och övning som krävs. I väntan på det beslutades det 2011 att komplettera med . Tyvärr är inte heller den färdigutrustad för vattenbombning. I avvaktan på vad utredaren och utredningen ämnar föreslå kvarstår min fråga: Vilka initiativ kommer statsrådet att ta för att de befintliga helikoptersystemen - efter att de tio såldes till ett privat företag i - ska utrustas och förses med utbildad och övad besättning? Jag får gratulera till att ha kommit hit till . Det är ett fint uppdrag, och det ger en möjlighet att använda den erfarenhet man har som kommunstyrelseordförande . Jag får gratulera till den möjligheten. Jag upplevde det själv som positivt när jag kom hit. När det gäller själva sakfrågan ligger det mycket i det som beskrivs om förseningar av leveranser och att en hel del i övrigt återstår. Vi har i den nya regeringen haft väldigt på oss - vi har inte verkat särskilt länge i departementen. Det pågår naturligtvis utbildning och övning, och det pågår en beställningsprocess. Men det gäller också att se vad vi kan göra för att förbättra situationen. Den generella situationen just nu är att vi på olika sätt måste se över hur Försvarsmaktens styrkor och svagheter ser ut. En sådan viktig punkt blir när Försvarsmakten kommer att redovisa sin bild av inriktningspropositionen, där de kommer att ställa det som Försvarsberedningen har föreslagit på en lång rad punkter gentemot den verklighet vi upplever. Då ska olika förmågor analyseras och redovisas. Jag kommer att med en särskild utredare titta igenom styrkor och förbättringspotential inom svensk försvarsmakt så att det också finns med i ett underlag för inriktningspropositionen. Det finns oerhört många behov på en mängd olika områden. Det är enklare att räkna upp det som vi har förbättringspotential på än att bara peka på den situation som vi kan vara absolut nöjda med. Vi har alltså många utmaningar. Den sak som vi nu debatterar är en av de bitar som vi naturligtvis ska titta över. Jag vill också säga att Försvarsmaktens instruktion lyder så här: Försvarsmakten ska, enligt förordning med instruktion för Försvarsmakten, med myndighetens befintliga förmåga och resurser kunna lämna stöd till civil verksamhet. I lagen om skydd mot olyckor anges att en statlig myndighet är skyldig att med personal och egendom delta i en räddningsinsats på begäran av räddningsledaren. Om Försvarsmakten har lämpliga resurser och ett deltagande inte allvarligt hindrar myndighetens vanliga verksamhet är man således skyldig att bistå räddningsledaren. Självklart ska Försvarsmakten i sådana här sammanhang bistå med all tillgänglig personal och de resurser som finns. Men jag vill primärt peka på att det finns en kärnverksamhet i Försvarsmakten som måste gå före, och det är också lagreglerat. Jag tycker att det är intressant att ta del av interpellantens olika uppgifter och synsätt, och jag får ha det med i det fortsatta arbetet. Jag förstår fuller väl att det finns skäl att analysera styrkor och svagheter. Men som statsrådet var inne på handlar det också lite grann om ett inriktningsbeslut som har tagits. Det har ju skett ett skifte i synen på Försvarsmaktens bistånd till det civila samhället, så att Försvarsmaktens materiel inte ska vara dimensionerad för något annat än den egna kärnuppgiften och inga andra hänsyn ska tas när man dimensionerar utrustningen. Därför sades avtalet med upp i sin helhet 2002, och därmed hade man inte längre något avtal med Försvarsmakten om tillgång till helikoptrar för brandbekämpning. sades även Försvarsmaktens avtal med upp avseende helikoptrar i beredskap på olika platser i för sjöräddning. Det är inte så att man inte hjälper till - man gjorde jättebra insatser bland annat vid skogsbranden i . Men det kan bara ges stöd om det handlar om olycka, om att rekvirera räddningsledare och om Försvarsmakten har någon resurs, det vill säga vilket är säkert. I propositionen som ligger till grund försvarsbeslut anger regeringen att Försvarsmakten fortsatt bör kunna bistå det övriga samhället. Men förutsättningen är att det sker inom ramen för myndighetens befintliga resurser och förmåga. Stödet ska kunna inordnas i myndighetens ordinarie verksamhet och - där kommer klämmen - får inte bli dimensionerande eller utgöra ett hinder för den ordinarie verksamheten. Jag tror att är ett för litet land för att se så snävt på uppgifterna. Det var också med hänsyn till detta som den helikopterutredare som särskilt skulle utreda huruvida , , skulle avvecklas eller inte till slut rekommenderade avveckling. En utgångspunkt för utredningens ställningstagande i delfrågan om att helikopter 4-systemet inte borde vidmakthållas är att stödet till det civila samhället inte får vara dimensionerande. Det gjorde naturligtvis att vi stod där tämligen fattiga på brandbekämpningshelikoptrar när den största skogsbranden i moderna historia bröt ut. Det var ett aktivt beslut att det skulle vara på det sättet. Det tål nog att tänka på i väntan på utredningen och dess förslag. Först vill jag markera ett stöd för den personal, de myndigheter och de kommuner - alla som var inblandade i detta arbete, inklusive Försvarsmakten - som jag anser gjorde ett bra arbete . Det var många som gjorde oerhört avancerade insatser för att klara situationen. Det gäller även färdig materiel som Försvarsmakten och dess personal bidrog med. När det gäller besluten bör man påminna lite om historien. Jag har inte varit inblandad i dessa frågor mer än under den förra valperioden, och tänker jag inte gå in i det på djupet. Men jag kan konstatera att man i försvarsbeslutet omriktade försvaret från invasionsförsvar till insatsförsvar. Där sade man att man skulle upprätthålla ett militärt försvar som i grunden ska ha förmåga till väpnad strid. Då dimensionerades helikopterorganisationen för de militära uppgifter som Försvarsmakten har. De resurser som man gick in med blir en reaktion på vad som begärdes och den tillgänglighet man förväntade skulle finnas. Dessutom har civilförsvaret, som tidigare ingick i en bred totalförsvarstanke, reducerats i betydande grad. I den försvarsberedning som har arbetat pekar man på att det är nödvändigt att återuppbygga ett civilt försvar också som ett stöd för det militära försvaret. Vi hade en annan organisation , och det är olika riksdagsbeslut som har styrt. Det sista stora beslutet i linje med att förändra hela organisationen var det beslut som togs av den gamla riksdagsmajoriteten när man avvecklade den allmänna värnplikten och gick in i ett renodlat yrkesförsvar. Det beslutet togs med tre rösters övervikt. har vi gått mot ett läge där den nationella dimensionen i Försvarsmakten återigen har kommit upp till ytan, där det tidigare var internationella operationer som skulle gälla och vara det dimensionerande. Men har den nationella dimensionen blivit väldigt tydlig, och den har inte minst blivit än tydligare när vi har haft underrättelseoperation i . Det är många funderingar och slutsatser vi måste ha med nu när vi går mot inriktningspropositionen 2015 i fråga om hur vi ska dimensionera de olika förmågor som svensk försvarsmakt har. Jag vill ändå understryka att vattenbekämpningsresursen finns i svensk försvarsmakt och att den är under uppbyggnad och utökande. Sedan kan man naturligtvis diskutera och fundera på hastigheten i det. Man kan också ägna stor kraft åt att fundera över hur leveranserna av dessa helikoptrar har pågått tidigare . Men den här debatten kanske inte var avsedd för det. Vi har stora utmaningar framför oss på en mängd områden inom försvars- och säkerhetspolitiken, och det här är en viktig del som vi får se över . Det är viktigt att vi ser över hur det civila samhället ska kunna stödja Försvarsmakten. Jag finner det naturligtvis lika viktigt att se det tvärtom, hur Försvarsmakten på olika sätt ska kunna vara ett stöd för det civila samhället. Inte minst klimatförändringarna kommer rimligen att göra att antalet skogsbränder, och svåra skogsbränder, inte minskar i detta land utan ökar. Det finns nog skäl att följa frågan. Jag ska inte förlänga debatten, utan jag ansluter mig till det sade angående att vi är överens om att det finns skäl att rikta ett stort och varmt tack till både frivilliga insatser och försvarsinsatser men också till de civila myndigheterna. Då inkluderar jag även den tidigare regeringen, som på ett snabbt och obyråkratiskt sätt löste en ganska svår penningfråga i sammanhanget - nog så viktigt för i de fyra drabbade kommunerna. Trots att det säkert vid utvärderingar kommer att visa sig att det har gjorts misstag av olika slag i den här stora insatsen är jag djupt imponerad av styrkan i det svenska samhällsbygget, som ändå klarade av att såväl hantera som koordinera en sådan enormt stor katastrof som detta var. Stort tack till alla inblandade! Jag skulle vilja anknyta till förlängningen på det som riksdagsledamoten var inne på när det gäller samhällets organisation. En sak som jag tycker att det skulle vara särskilt intressant att titta på är var gränssnittet går mellan kommunernas och ansvar. I vilket skede ska man träda in, och vilken beredskap har för att klara av det ansvaret? Den bild jag har fått av operationen i var att man gjorde det på ett bra sätt men att man själv fick uppfinna mycket av metoderna och sättet att hantera den akuta situationen. Det gick bra, och man gjorde det på ett kompetent sätt. När det gäller civilt försvar och militärt försvar är det två sidor av samma mynt. Det är alltså två delar som ska byggas upp så att de stöder varandra. Vi måste nu bygga ett civilt försvar som stöd också för försvarsmakten. Det är klart att har man resurser, då kan man också använda dem över gränser på ett helt annat sätt. Jag vill också poängtera en annan sak. Det grundläggande ansvaret när det gäller räddningsinsatser vid skogsbränder är kommunalt. Då är det viktigt att man också på den kommunala sidan drar slutsatser om hur man kan utveckla samverkan med privata aktörer och statliga myndigheter innan något inträffar och titta på om man kan säkerställa att man i ett givet läge kan förfoga över helikoptrar. Vi har också möjlighet att efterfråga stöd från andra länder, och det kanske är så att man i ett nordiskt perspektiv bör betrakta detta. Det som har inträffat är också en uppmaning till de politiker som sitter i kommunstyrelser och ledande roller att delta i övningsverksamhet. Jag vet att det kan vara svårt att få till stånd i ett stressat kommunalråds almanacka, men det är väldigt viktigt att man gör det, för det händer har man stor nytta av det. Överläggningen var härmed avslutad.