ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
· H21052 · 2014-11-18 15:37:18 — Det var intressant att lyssna på . Om man inte ska använda den privata sektorn, hushållen och de privata företagen, för att finansiera den offentliga sektorn, undrar jag hur han tänker sig i så fall att finansiera den offentliga sektorn, om han ens har råd med en nattväktarstat - absolut inte en välfärdsstat. Det var förbluffande att lyssna på! säger att prioriterar statsfinanserna. Det är trevligt att höra. Tyvärr är det inte så Alliansen har gjort. Den borgerliga regeringen lämnar efter sig ett underskott i statens finanser på . Vi lånar 10 miljoner för att finansiera de moderata skattesänkningarna. Det är facit av borgerligt styre. Ni ärvde ett stort överskott, och ni lämnar efter er ett stort underskott. Det är därför som vi måste höja skatten, det vill säga för att kunna göra nödvändiga investeringar i välfärden, i skolan, i äldreomsorgen, i sjukvården, i en fungerande infrastruktur. Eftersom ni lämnade de stora hålen i statens finanser efter er måste vi göra dessa stora investeringar. Det är därför vi vill höja skatten. Det finns inga pengar kvar, och det är stora underskott i statens finanser. undrade vad som kommer att hända med sysselsättningen när vi genomför reformerna. Min bedömning är att sysselsättningen inte kommer att minska bland de äldre. Pengarna används till åtgärder som på andra sätt kan öka sysselsättningen bland de äldre, det vill säga de åtgärder jag talade om i mitt tidigare anförande. Varför kompenserar vi inte kommunerna? Landsting och kommuner får samlat ökade resurser med de förslag som vi har lagt fram i budgeten. Landstingen får 1,9 miljarder, och kommunerna får 2 miljarder för äldreomsorgen. Därutöver sker satsningar på skolan. Socialbidraget minskas till följd av höjd a-kassa, och så vidare. Kommuner och landsting kommer att komma mycket bättre ut med en socialdemokratisk och miljöpartistisk budget än med Alliansens budget. Vill man ha ytterligare resurser till kommuner och landsting är det den socialdemokratiska, miljöpartistiska och vänsterpartistiska budgeten man bör rösta på. Överläggningen var härmed avslutad.
· H21082 · 2014-11-04 13:01:40 — Den retoriska frågan ställs i debatten: Är det här bra regler för att hindra att dåliga skolor startar? Och så får man svaret: Nej, det är det inte, för man kan inte veta på förhand om en skola är bra eller dålig. Nej, det kan man inte veta, men vi har ändå bestämt oss för att vi på förhand ska göra allt vi kan för att garantera att de som får vårt viktigaste välfärdsuppdrag - att driva en skola för våra barn - gör det som seriösa aktörer, som kommer att ge de bästa förutsättningarna för en bra skola. För detta har vi satt upp ett antal regler. Skolinspektionen granskar en del av de reglerna. Vi vill tillföra ytterligare en regel, och det är att den som driver en skola gör det därför att man har en pedagogisk idé. Man vilar på en idéburen grund där man garanterar att de skattepengar vi lägger in också kommer fram till eleverna i en bra utbildning. Vi ger kommunerna möjlighet att avgöra om en skola som inte kan garantera det, en skola som drivs i vinstsyfte, ska få möjlighet att starta eller inte. Det ser vi som en bra möjlighet att garantera att alla skolor i grunden är bra skolor som drivs av seriösa aktörer. Jag får frågan om var man kan hitta ett särskilt yttrande i betänkande där ställer upp på ett kommunalt veto. Det kan man inte, för vi är inte för ett kommunalt veto. Regeringen har heller inte föreslagit ett kommunalt veto. Jag har i samtliga mina inlägg klargjort att nya regler inte kommer att gälla icke-kommersiella aktörer. är däremot för ett regelverk där de som får samhällsuppdraget att driva skola garanterar att skattepengarna som går in i verksamheterna också kommer eleverna till del. Det vi nu inför genom att ge kommunerna avgörandet över skolor som inte kan garantera det och skolor som drivs med vinstsyfte är en metod för att nå detta mål som vi var väldigt tydliga med i valrörelsen. Jag minns väl hur jag blev angripen just på den punkten av den förra utbildningsministern. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H21098 · 2014-11-03 00:00:00 — Sedan kanske det är så att det till slut ändå kommer att finnas en och annan i de rättsvårdande myndigheterna som är missnöjd med att de inte fick göra tillräckligt långtgående insatser för att bekämpa brottslighet, och det kan vara så att enstaka ledamöter av kammaren och partier också tycker att det blir för stora ingrepp i den personliga integriteten. Balanspunkten är inte en gång för alltid given, och vi måste ha en demokratisk diskussion om var den ligger. Därför vill jag återigen tacka och för debatten. Jag hoppas att den kommer att fortsätta, för det kommer att göra både och EU:s lagstiftning bättre. Överläggningen var härmed avslutad.
· H210163 · 2014-12-08 10:00:05 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka villkoren för bild- och formkonsten. Först vill jag påpeka det allvarliga i att Alliansen skär kraftigt rakt över i kulturbudgeten. Statens utgifter för bildkonst, arkitektur, form och design sjönk , då Alliansen var ansvarig för området. För att lyckas skapa ett vitalt kulturliv är det viktigt att konstnärerna kan arbeta under rimliga villkor. Jag är helt överens med om att avtalet om medverkans- och utställningsersättning, , är ett viktigt steg i ambitionen att ge bild- och formkonstnärer bättre förutsättningar för att kunna försörja sig på sitt arbete. Men, som också nämner, är bara formellt giltigt för statliga institutioner. Ambitionen är att avtalet ska få spridning även utanför denna krets. För att utöka antalet institutioner som använder avser regeringen att ställa krav på tillämpning av i riktlinje- och villkorsbeslut för ett antal museer som får statlig finansiering men inte drivs i myndighetsform. Regeringen avser att fortsätta arbetet för att ska få ett ökat genomslag. Därför kommer att få ett särskilt uppdrag att redovisa i vilken grad institutioner som omfattas av kultursamverkansmodellen tillämpar . fråga till mig måste givetvis också ses i ljuset av det beslut om statsbudgeten som fattades av . Med stöd av fick eget parti tillsammans med , och stöd för en budgetmotion som helt och hållet saknar förslag och idéer kring bildkonsten och konstnärspolitiken. Jämfört med regeringens förslag innebär den motion som antagit i stället att statens stöd till kulturområdet minskar med nära . I den budgetproposition som regeringen lade fram fanns flera förslag som skulle ha gynnat bildkonstnärer och ökat allas möjligheter att ta del av konsten. Som exempel kan nämnas den fyraåriga satsningen för på kultur i miljonprogramsområden, där medel går till kulturverksamheter i miljonprogramsområden och konstnärlig gestaltning av områdenas boendemiljöer. Tanken var bland annat att engagera konstnärer för projekt inom konstnärlig gestaltning i miljonprogramsområdena. Satsningen på fri entré på statliga museer skulle ha inneburit anslagsökningar till våra centrala museer för att kunna göra bildkonsten tillgänglig för fler. Ökningen av anslagen till hade gett arbetstillfällen till ett större antal bildkonstnärer och andra kulturskapare. Samtliga dessa förslag har, som känner till, de borgerliga partierna och avvisat. Konstnärernas villkor är en av regeringens viktigaste prioriteringar och en central fråga för de nuvarande regeringspartierna att driva om vi får väljarnas förtroende efter kommande nyval. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellation Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade förste vice talmannen överläggningen avslutad.
ip · H210168 · 2014-12-01 00:00:00 — Interpellation 2014/15:168 Marinens musikkår av (KD) till Försvarsminister (S) Marinens musikkår är landets näst äldsta orkester. Musikkåren har anor och är en viktig del av det svenska kulturarvet samt också en central del i världsarvet . Den svenska försvarsmusiken där Marinens musikkår sorterar rymmer tre musikkårer: , Livgardets dragonmusikkår och Marinens musikkår. Marinens musikkår genomför en mängd olika uppdrag för Försvarsmakten, statsledningen samt för allmänheten. Musikkåren är ett levande kulturarv som sprider god pr för Försvarsmakten på förband och regementen i hela landet, gör regelbundna framträdanden på de internationella arenorna samt finns ofta med vid statsceremonier i . Musikkåren är ett viktigt föredöme för framtidens musiker och har rönt stora framgångar internationellt. Marinens musikkårs existens har ifrågasatts ett antal gånger. Den senaste debatten i raden slutade med att dåvarande försvarsminister i talarstol lovade att tillsätta en utredning för att hitta en långsiktig lösning för Marinens musikkår. Landets musikhögskolor, orkestrar, akademier samt allmänheten har alla uttryckt oro för vad som kan komma att hända med genren om musikkåren skulle försvinna. Samtliga anser att regeringen måste ta sitt ansvar och tillsätta den efterlängtade utredningen. Utredningen måste vara bred och se till Marinens musikkårs lydnadsförhållande samt till försvarsmusiken som kulturarv. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga: När tänker försvarsminister tillsätta den utredning som sanktionerats i gällande Marinens musikkårs framtid?
ip · H210169 · 2014-12-01 00:00:00 — Interpellation 2014/15:169 Vetenskapliga rekommendationer som grund för ställningstaganden av (KD) till Statsminister (S) togs beslut om godkännande inom EU för nya genetiskt modifierade (GMO) produkter. EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet, Efsa, hade godkänt produkterna. har tidigare följt de vetenskapliga rekommendationerna när medlemsländerna röstar om godkännande av nya GMO-produkter. Vid denna omröstning hade representant en instruktion från regeringen att inte följa den vetenskapliga rekommendationen. representant vid omröstningen, statsinspektören vid , säger i en intervju i att ”min instruktion var att jag skulle lägga ner rösten, utan att ge en röstförklaring”. Statsinspektören från bekräftar även att det är en ny situation och säger: ”har alltid gått på den vetenskapliga linjen. Och i det här fallet har jag bara en instruktion att följa från departementet, det är helt enkelt att vi inte har följt den vetenskapliga linjen, som varit brukligt i .” Regeringen har i detta fall uppenbarligen valt att inte följa vetenskap och beprövad erfarenhet och därmed frångått tidigare gällande principer. Den vetenskapliga grunden för beslut är aktuell på fler områden. Jag vill därför ställa följande frågor till statsminister : På vilken grund har statsministern och regeringen baserat sitt ställningstagande att i den ovannämnda EU-omröstningen inte skulle följa de vetenskapliga rekommendationerna gällande de genetiskt modifierade produkterna? Kommer statsministern och regeringen att fortsättningsvis följa vetenskap och beprövad erfarenhet som grund för ställningstaganden om godkännande av GMO-produkter och i ställningstaganden på andra områden?
ip · H210170 · 2014-12-02 00:00:00 — Interpellation 2014/15:170 i förkrigstillstånd av (FP) till Försvarsminister (S) upplever nu ett hastigt försämrat omvärldsläge. Bara har Putins gång efter annan agerat på ett sätt och med en hastighet som och västvärlden inte kunnat förutse. Flera bedömare talar om att nu befinner sig i ett förkrigstillstånd. Vilka omedelbara åtgärder är försvarsministern beredd att vidta till försvar och säkerhet?
ip · H210171 · 2014-12-02 00:00:00 — Interpellation 2014/15:171 motståndskraft mot ryska hot om användning av kärnvapen av (FP) till Utrikesminister (S) innehar världens överlägset största kärnvapenarsenal. 2013 ska enligt tidningsuppgifter ha övat kärnvapenattack in mot svenskt territorium. Vad avser utrikesministern att vidta för åtgärder syftande till stärka motståndskraft mot hot om användandet av kärnvapen riktade av mot ?
ip · H210172 · 2014-12-02 00:00:00 — Interpellation 2014/15:172 FN-kritik mot långa häktningstider och omfattande restriktioner av (V) till Statsrådet (S) har granskat hur lever upp till . Resultatet av denna granskning presenterades i en rapport . Rapporten innehåller känd kritik riktad mot angående häktningstider med mera. kritiseras starkt för den utbredda och utdragna isoleringen av barn, att brottsmisstänkta för lätt hamnar i häkte och att häktningstiderna ofta är mycket långa. Även de omfattande restriktionerna som förekommer ifrågasätts av . Kritiken i rapporten är särskilt hård när det gäller isolering av unga i polisceller eller andra förvar, och anser att bör avskaffa det systemet. kan unga människor isoleras i under långa perioder. FN oroas över de självmord och självmordsförsök som har skett bland unga som placerats i häkte och som tros vara ett resultat av isoleringen. kräver att helt avskaffar isolering av barn i polisarrest, häkte och på särskilda ungdomshem samt utreder självmordsfallen i häkten. Vissa förundersökningar tar än andra, och i vissa fall kan långa häktningstider vara motiverade. Men det är mer regel än undantag. har 20 personer suttit häktade . De som har suttit allra längst har suttit instängda i , varav ca med restriktioner. satt 119 stycken 15–17-åringar häktade, varav 97 var isolerade med restriktioner. Alla EU-länder utom fyra, däribland , har en maxgräns för häktningstider med restriktioner. Att saknar en maxgräns har även kritiserats av , Amnesty och Human Rights Watch. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga ansvarigt statsråd: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möta kritiken från ? Har statsrådet gjort ställningstagandet att det är rimligt att även fortsättningsvis placerar barn i häkten med restriktioner, eller avser statsrådet att vidta åtgärder för att förhindra att så sker?
ip · H210173 · 2014-12-02 00:00:00 — Interpellation 2014/15:173 Sysselsättning och tillväxt av (M) till Finansminister (S) I budgetpropositionen anges att den föreslagna politiken leder till lägre sysselsättning och tillväxt. Regeringen frångår praxis och redovisar inte omfattningen av minskningen. Det skapar osäkerhet och bidrar till en mindre kvalificerad debatt. När regeringen inte redovisar sina beräkningar och effekten av politiken uppstår osäkerhet. hävdar till exempel att när de använder beräkningskonventioner och metodik så leder politiken som föreslås i budgeten till ca 24 000 färre jobb. Mina frågor till finansministern är: Ligger 24 000 förlorade jobb inom ramen för vad som i budgetpropositionen beskrivs som att sysselsättningen dämpas något? Om beräkningen 24 000 förlorade jobb enligt ministern inte stämmer, på vilket sätt avviker beräkningen i så fall från beräkningstekniker?
ip · H210175 · 2014-12-04 00:00:00 — Interpellation 2014/15:175 Strandskydd av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) fick vi en ny strandskyddslagstiftning. Den nya lagen benämndes Ett differentierat strandskydd, vilket skulle avspegla den bärande idén i hela lagändringen, nämligen att man äntligen skulle kunna göra regionalt och lokalt anpassade bedömningar avseende byggande i strandnära områden. I områden som tidigare utsatts för ett hårt exploateringstryck skulle strandskyddet skärpas medan det i de delar av där det finns gott om stränder och där bebyggelsetrycket är litet skulle bli lättare att bo och bygga strandnära. har beslutat om de nya strandskyddslinjerna. Det finns flera exempel där besluten går emot intentionerna i lagstiftningen. Den lokala hänsynen som skulle tas har på många håll uteblivit. Strandskyddet är för enskilda fastighetsägare en stor inskränkning i äganderätten. Många företagare och lantbrukare får kraftigt begränsade möjligheter till utveckling och får nya administrativa bördor om de vill utveckla sina verksamheter. Även många kommuner känner sig åsidosatta med det utökade strandskyddet. Det begränsar deras möjlighet att planera attraktiva boenden. Det drabbar framför allt landsbygdskommuner som har en negativ befolkningsutveckling. Med anledning av det ovan beskrivna är mina frågor till klimat- och miljöministern: Vad avser klimat- och miljöministern att göra för att tillämpningen av strandskyddsreglerna ska uppfylla intentionerna i lagstiftningen? Har klimat- och miljöministern för avsikt att se över lagstiftningen så att dess syfte och andemening faktiskt får genomslag?
ip · H210176 · 2014-12-04 00:00:00 — Interpellation 2014/15:176 Alkoholsmuggling av Per Åsling (C) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade nättidningen att den rödgröna oppositionen var överens om att efter valet utreda alkoholsmugglingens omfattning och konsekvenser. I artikeln hänvisade till personliga erfarenheter och konkluderade att en utredning måste tillsättas direkt efter valet . Den nuvarande justitieministern beskrev situationen som både kritisk och ohållbar. har verkat för att lyfta fram den organiserade införseln och vidareförsäljningen av alkoholdrycker som ett allvarligt samhällsproblem som kräver insatser på flera nivåer. Ett första steg är en noggrann kartläggning av den illegala handelns omfattning och karaktär. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vad har hänt med initiativet att utreda smugglingen?
ip · H210177 · 2014-12-03 00:00:00 — Interpellation 2014/15:177 Industrins konkurrenskraft av (M) till Statsrådet (S) Att trygga jobb och välfärd har varit alliansregeringens viktigaste uppgift under de senaste två mandatperioderna. Att Alliansens politik varit framgångsrik vittnar 350 000 nya jobb om i en situation då världen har gått genom sin värsta finanskris och lågkonjunktur i modern tid. Att föra en jobbskapande politik som säkrar den svenska konkurrenskraften är avgörande för investeringar i välfärd, forskning och utveckling. Det är också det som avgör om företag vågar starta och växa i . Att denna jobb- och företagarlinje var viktig även för Socialdemokraterna sades ett flertal gånger under valrörelsen. Men som så många andra löften verkar det nu som om att Socialdemokraterna även frångår löftet om en jobbskapande politik. sa vid ett antal tillfällen i kammare att Socialdemokraterna aldrig skulle stödja en snabbavveckling av den svenska kärnkraften om det skulle hota den svenska konkurrenskraften. Det löftet bryts . Genom att höja effektskatten på kärnkraft, hindra från att gå vidare med sonderingarna kring att byta ut en av reaktorer och en politiskt motiverad skärpning av säkerhetslagstiftningen skapar Socialdemokraterna nu osäkerhet kring framtida elförsörjning, kostnadsläge och konkurrenskraft. Vad är socialdemokraternas löfte värt ? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra den svenska konkurrenskraften och våra svenska jobb? Har statsrådet och regeringen, innan det politiska beslut som hotar med att driva upp elpriser, riskera elbrist och öka faran för att göra oss beroende av andra länders mindre klimatsmarta elproduktion, analyserat effekten på konkurrenskraft och svenska jobb?
ip · H210178 · 2014-12-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:178 Beslut om Förbifart av (FP) till Statsrådet (S) och Alliansen driver på för att bygget av Förbifart ska återupptas . Frysningen av bygget kostar skattebetalarna , vilket är en oansvarig hantering av våra gemensamma skattemedel. Förbifarten ska bli en sträcka av , som binder ihop vårt land. Därför är frågan om Förbifarten inte bara en Stockholmsfråga utan en fråga för . Infrastrukturen i och i hela behöver utvecklas, inte avvecklas. Frågan om att bygget av Förbifarten ska återupptas har behandlats i trafikutskott, och där finns en majoritet för Alliansens linje. Det betyder att sannolikheten är mycket stor att inom en mycket nära framtid kommer att besluta om ett tillkännagivande som innebär att bygget ska återupptas . Statsministern säger att Förbifarten ska byggas. Ordföranden i trafikutskott, miljöpartisten , säger motsatsen. Vi börjar vänja oss vid att vi får olika bud från regeringspartierna. Men denna oklarhet och splittring är inte bra för . Osäkerheten och kortsiktigheten är ett hot mot tillväxt och välfärd. Dessutom finns ett antal uttalanden från företrädare för regeringspartierna som är djupt oroande och som kan ge intryck av att beslut kommer att ignoreras. sa i en intervju till att regeringens interna uppgörelse mellan S och MP väger tyngre än ett beslut i . Uttalandet är häpnadsväckande. är högsta beslutande organ, och även en svag minoritetsregering är självklart skyldig att följa de beslut fattar. Även statsrådet har uttalat sig om riksdagsbehandlingen i ärendet. I en intervju i framkommer i princip att statsrådet inte anser att regeringen behöver följa tillkännagivande. Sannolikheten är mycket stor att inom en mycket nära framtid kommer att besluta om ett tillkännagivande som innebär att bygget ska återupptas . Hur kommer statsrådet att agera för att säkerställa att bygget av Förbifarten återupptas nämnda datum? Har statsrådet gjort ställningstagandet att regeringen inte behöver följa ett tillkännagivande som beslutat om?
ip · H210179 · 2014-12-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:179 Vetenskapliga rekommendationer avseende GMO av (FP) till Landsbygdsminister (S) Den rödgröna regeringen är på väg att inta en ny svensk EU-position vad gäller biotekniken (en teknik med genmodifierade organismer) och godkännande av nya grödor och material. Såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar har tidigare följt de vetenskapliga rekommendationerna från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, när det gäller att godkänna nya grödor och material. Det har dock framkommit att den rödgröna regeringen nu struntar i rekommendationerna från Efsa i fråga om tre nya genetiskt modifierade produkter. Det är anmärkningsvärt att säger nej till vetenskap och utveckling och att regeringen slår in på en väg som är utvecklingshämmande och som inte tar hänsyn till världens fattiga. Befolkningsökning, urbanisering och klimatförändringar skapar ett stort tryck på världens matproduktion, och biotekniken kan vara en viktig pusselbit för att lösa denna svåra ekvation. I takt med befolkningsökningen måste matproduktionen öka för att mätta alla världens människor. uppskattar att matproduktionen behöver höjas för att försörja jordens växande befolkning. Matproduktionen måste öka som möjligheten för människor att själva producera sin mat minskar rejält på grund av klimatförändringarna. Det finns allt mindre mark att tillgå, det råder brist på fosfor och rent vatten och produktionen ska ske med färre kemikalier och utan fossilt bränsle. Vi måste därför klara utmaningen med en ökad matproduktion som vi har klimatförändringar som påverkar möjligheten för grödor att växa. Biotekniken, det vill säga en teknik med genmodifierade organismer, kan rätt använd bidra till livsmedelsförsörjningen på jorden på ett avgörande sätt. Därför behöver biotekniken utvecklas och intensifieras, och det bör i större utsträckning också kunna ske i . Det är anmärkningsvärt att regeringen nu väljer en politik som är ovetenskaplig och utvecklingshämmande och som inte tar hänsyn till världens fattiga. När vi behöver nya lösningar på världens livsmedelsförsörjning är det inte hållbart att stoppa huvudet i sanden och basera politiken på rädsla i stället för på vetenskap och modern forskning. Vad och världen behöver är mer, inte mindre, forskning och utveckling av biotekniken. Det bidrar till bättre och miljövänligare jordbruk, och framför allt är det en nödvändighet för att hela världens befolkning ska få mat . Hur ser landsbygdsministern på frågan om biotekniken och dess möjlighet att bidra till världens livsmedelsförsörjning? Kommer landsbygdsministern att ta ansvar och se till att driver på för mer, inte mindre, forskning och utveckling av biotekniken inom EU, eller kommer landsbygdsministern att låta dogmatiska motstånd mot biotekniken råda?