ip · H2104 · 2014-10-08 00:00:00 — Vill vi få bort oron för friskoleaktörerna måste vi få bort oron bland föräldrar och elever, och då måste vi ha ett bra regelverk som garanterar att det är seriösa aktörer som driver skolor. För det andra sägs det vara en felaktig bild att tala om att det finns, eller har funnits, aktörer bland friskolorna som inte har betett sig seriöst. Det borde vi inte upprepa. Men om det nu vore en felaktig bild är det väl inget problem att ha regler som garanterar att skattepengarna går till det de är avsedda för. Om alla aktörer i friskolevärlden nu är seriösa kommer de inte att ha några problem att följa dessa regler. För det tredje var det inte så länge sedan vi avslutade arbetet med . I den var vi överens - allianspartierna, Socialdemokraterna och - om att bemanning är en viktig faktor för att studera kvalitet. Det var ju grunden till att vi lade fram förslag om hur man ska arbeta med just bemanningen när man ser att en skola brister i kvalitet. När vi nu vill föra dessa förslag vidare och låta en utredning i ett större sammanhang fortsätta titta på bemanning är det plötsligt ett stort problem. Jag har svårt att förstå hur det vi kunde vara överens om i nu är någonting som vore fullständigt fel att göra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer De här tre inkonsekvenserna i argumentationen gör att jag har lite svårt att förstå diskussionen, men jag vill tydliggöra en sak och även svara på en fråga. Jag vill tydliggöra att jag och regeringen menar att det inte är en fungerande argumentation att säga att vi kan lita till att vi bara får bra skolor genom att elever väljer bort dåliga skolor. När man väljer skola ska man vara trygg med att man bara väljer mellan skolor som håller bra kvalitet. Det ska inte vara så att man upptäcker i åttonde eller nionde klass att oj, jag har gått på en skola där jag inte fick den tid jag behövde, och börjar jag närma mig slutet och kommer inte att ha möjlighet att gå vidare till gymnasiet. Att välja skola är inte som att välja tandkräm. Väljer jag fel tandkräm kan jag välja en ny tandkräm , men när jag väljer skola gör jag det dels med begränsad information, dels med mycket stora svårigheter att välja något nytt . Därför måste varje skolvalssystem bygga på att de skolor man väljer mellan gärna har olika pedagogiska inriktningar och gärna står för en mångfald men är bra skolor som garanterar att eleverna får med sig det de behöver i livet. Slutligen, fru talman, kommer självklart den här utredningen att ta vid och studera lämnade förslag. Det var ju glädjande att utbildningsministern åtminstone vill lyssna till när den nu landar i någorlunda närtid jämfört med den andra överenskommelsens utredning. Jag tror att och möjligtvis blandar ihop två frågeställningar. Den ena är om fler lärare ska anställas. I den frågan tycker jag att vi kan vara överens om att det ska anställas fler lärare. Så kommer den andra frågan: Hur ska lärarna arbeta? Hur ska deras arbetssätt vara? Det är där man med direktiven nu styr en möjlig bemanningsnumerär i stället för att kanske låta arbetssättet variera antalet lärare. Om man tittar lite djupare i PISA-undersökningen framgår där att det inte föreligger någon större anmärkningsvärd lärartäthetsbrist, som ett diskussionsunderlag för de möjligen sämre svenska skolresultaten och prestationerna. De bygger mer på tidigare skolpolitik, gissar jag. Det är också viktigt att i det här läget fokusera på politikens uppgift. Om man vill ha en mångfald med hög kvalitet, precis som sade, med olika pedagogiska inriktningar måste detta komma från dem som arbetar i verksamheten, det vill säga deras sätt att styra arbetet. Sedan ska det finnas en tillsynsorganisation som tittar på kvalitetsmåtten. , eller om det var , sade att de privata alternativen måste vara lika bra som de offentliga. Hur var det med kvaliteten före friskolereformen, när det i princip enbart fanns offentligdriven verksamhet? Hur mycket granskades kvaliteten? Fanns det inte då skolor som kom till korta? Om det enbart finns en norm och det sedan finns lite olika utfall av den, och det inte finns en tillräcklig tillsyn, kan det ha funnits en undermålig offentligdriven verksamhet. Det är den som behöver matchas med en mångfald av andra entreprenörer inom skolverksamheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Stort tack till interpellanten som har väckt frågan och till övriga riksdagsledamöter som har deltagit i debatten! Jag är övertygad om att det här är en debatt som vi kommer att ha anledning att återkomma till både efter det att förslag läggs fram och efter de övriga förslag och utredningar som regeringen har aviserat i sin överenskommelse med . Det är lärarens tid som i stor utsträckning avgör vilken kvalitet som kan skapas i undervisningen. Det handlar om tiden med eleverna, elevernas möjligheter att få den tid de behöver för att få stöd, för de yngre barnen att knäcka läskoden, få grunder i läsning, skrivning och räkning, för de äldre barnen att få svårare abstrakta sammanhang förklarade för sig. Lärares tid har av olika anledningar offrats i skolsystemet, visar utvärderingar av det svenska skolsystemet. Det har handlat om att lärarna har behövt ägna sin tid åt andra saker och om att personalförändringar i skolan har lett till att lärare överlag har fler elever i klasserna. Fler elever ska dela som läraren har. Men lärarna har också färre kolleger av olika karaktär, vilket gör att fler uppgifter landar på läraren. Det är en av anledningarna till att bemanning hör ihop med kvaliteten i skolan. Bemanningen är en av de faktorer som styr vilken tid läraren har att ägna åt sitt uppdrag. Det finns också andra faktorer. Det finns tidstjuvar i lärarens vardag. Vi kommer att återkomma till diskussioner om hur vi kan minska tidstjuvarna och minska den administrativa bördan för lärarna. Men det är såklart en faktor hur många kolleger det finns i olika anställningsformer och med olika uppgifter i en skola som delar på arbetet. Förutom att jag vill tacka för debatten vill jag också understryka det mycket kloka som interpellanten sade om att ingen skola ska komma till korta, inte heller en offentligt driven skola. Där behöver vi stödsystem som gör att en skola som inte klarar att ge alla elever det stöd de behöver också får ett nationellt stöd så att alla elever kan nå kunskapskraven. Överläggningen var härmed avslutad.