ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H110540 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:540 Transfettförbud som sparar liv av (S) till Landsbygdsminister (C) har ju tillkännagett för regeringen att bör ha ett förbud mot transfetter (bet. 2010/11:MJU14, rskr. 2010/11:193). redovisade ett förslag på lagstiftning. Men regeringen har förhalat frågan, och finns inget förslag på bordet. har haft ett förbud mot transfett och är nu det land som har lägst dödlighet i hjärtsjukdomar i . Skillnaden mellan och är stor. minskade dödligheten i medan den bara minskade i . Frågan är om är så mycket sämre än på att minska rökning och på att ge råd om ökad motion och hälsosammare konsumtion. Eller är skillnaden att svenskarna får i sig mer transfett? Forskare i menar nu att orsaken till skillnaden är det danska förbudet mot transfett. Man kan undra om regeringens långsamma handläggning av ett förbud har orsakat en ökad dödlighet i hjärt- och kärlsjukdomar i . Jag vill fråga landsbygdsministern när regeringen avser att presentera det förslag på förbud mot transfett som har beställt.
· H110461 · 2014-06-02 09:41:15 — har frågat vad jag avser att göra för att regelverket ska möjliggöra markåtkomst för cykelleder.Regeringen ser positivt på utbyggnaden av cykelleder. I den nationella transportplanen gör regeringen satsningar som motsvarar anläggning av närmare ny cykelväg längs det nationella vägnätet. Staten är via transportplanen medfinansiär till bland annat Kattegattleden, som är ett samarbetsprojekt mellan berörda kommuner, landsting och staten. Totalt satsar staten på åtgärder för ökad och säker cykling under perioden 2014-2025.När det gäller frågan om markåtkomst för cykelleder vill jag betona att avtalslösningar med berörda markägare alltid är det alternativ som först måste komma i fråga. På så sätt skapas förutsättningar för en bred acceptans för infrastrukturprojekt. Enbart undantagsvis bör tvångsvisa lösningar övervägas, till exempel om avtal inte kan komma till stånd och alternativa sträckningar inte är möjliga. Det finns redan enligt gällande lagstiftning också en möjlighet att - i sista hand - tillgripa expropriation för att förverkliga en cykelled av allmänt intresse.I en rapport från Lantmäteriet lämnades förslag till utökade möjligheter att ta andras fastigheter i anspråk med tvång för att inrätta bland annat cykelleder. Förslaget har varit föremål för flera remissomgångar. Det har då invänts att förslaget på ett oproportionerligt sätt skulle inskränka äganderätten för berörda markägare.Det finns skäl att beakta denna remisskritik. Över lag är jag också tveksam till att införa ytterligare möjligheter till expropriativa ingrepp utan att det finns mycket starka skäl för det. Med detta sagt vill jag dock framhålla att beredningen av Lantmäteriets rapport, som även innehåller andra förslag, fortsätter i . I det arbetet beaktas de åsikter som bland andra har fört fram i sitt betänkande.Förste vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad.
· H110493 · 2014-06-25 18:46:16 — Det borde vara ett förstahandsval reglerat i lag och mineralstrategi. EU:s direktiv skulle räcka för myndigheter att skydda vatten. Men följer svenska regler som tillåter militärens förorening. Egentligen borde all verksamhet kring krävas på garantier enligt försiktighetsprincipen. Då skulle till exempel gruvverksamheten inte bli av. Vd:n för som vill öppna gruva i säger att företaget inte kan lämna garantier för att inte förorenas och så vidare. Utan rent dricksvatten finns inte livets viktigaste förutsättningar kvar. vatten är en naturresurs som på lång sikt är oerhört mycket mer värd än metaller och gas på kort sikt. ligger flera frågor som berör på regeringens bord. Jag hoppas att miljöministern tar sitt ansvar och ser till att får skydd på riktigt och inte bara på papperet. Jag konstaterar att vi alla är mycket noggranna med och anser att ska ha en god ekologisk status. Det har den enligt preliminär statusklassning . Det gäller att se till att den fortsätter att ha det. Därmed inte sagt att det inte finns saker som behöver förbättras eller saker som vi behöver ha en bred samhällsdiskussion om. Det gäller till exempel riksintressen. Den här diskussionen behövs. Jag tycker inte att det är snyggt att lägga ord i munnen på någon i en riksdagsdebatt. Jag har inte sagt att jag är nöjd, utan jag har tillsatt ett antal utredningar för att vi ska förbättra situationen. Jag konstaterar att det är en god ekologisk status och att det krävs en hel del jobb för att behålla den med de utmaningar som finns . Vi har tillsatt en utredning om riksintressen där alla politiska partier har möjlighet att väga dem mot varandra. Det handlar om en god miljö och dricksvatten i . Ska vi försvara oss mot när de har flygningar över och alldeles över oss också? Hur ska vi väga av detta? Det kräver en stor samhällsdebatt, och det kräver att vi ser till att vi har en fortsatt god ekologisk status i . Men det kräver diskussion och funderingar. Jag vill inte avskaffa försvaret. Försvaret måste kunna finnas och måste kunna öva. Det gäller fortfarande att väga detta mot att se till att har en god ekologisk status även i fortsättningen. Vi behöver sällsynta jordartsmetaller för att kunna klara den nya gröna tekniken. Det är riktigt att vi behöver resurseffektivitet och återvinning. Det är därför vi jobbar intensivt med detta i . Men det är också så att vi någonstans i kommer att behöva gruvdrift, och det gäller att se till att vi värnar och inte skjuter sönder den sammanhållna miljöprövningen i . Vi som är intresserade av miljö står upp för . Sedan kan vi i utredningar diskutera hur vi ska förbättra vattenkvalitet och förändra riksintressen. Där hoppas jag att också är med i en konstruktiv diskussion. Jag tackar för en väldigt bra debatt och intressanta frågor.
· H110504 · 2014-06-11 19:50:04 — Detta sker på många ställen eftersom många människor är beroende av olika instanser och har multipla bekymmer.Allt detta är bra. Det finns antagligen alltid förbättringspotential, men det är rätt sätt att angripa problemet.Försörjningsstöden är relativt stabila. Trots en otroligt stark lågkonjunktur och finanskris har vi inte sett en dramatisk ökning av försörjningsstöden i . Det tycker jag är ett tecken på att det finns ett mått av stabilitet i detta. Många kommuner bedriver, som jag sade, ett intressant och begåvat arbete för att minska risken för långvariga behov och långvariga beroenden, vilket visar att det går att påverka detta.Jag tror att man får konstatera att den vanliga visan som brukar höras härifrån egentligen inte handlar om försörjningsstöd. Den handlar om att det vore bättre om fler människor var sjukskrivna med sjukpenning eller förtidspension. Det har ni konsekvent tyckt nu i fyra års tid, och jag har konsekvent tyckt att det är bättre om människor i första hand inte är beroende av offentliga ersättningar utan i första hand kommer närmare arbetsmarknaden. Där tycker vi helt enkelt olika.
ip · H2101 · 2014-10-08 00:00:00 — Interpellation 2014/15:1 Sysselsättningseffekter av regeringens skatteförslag av (M) till Finansminister (S) I regeringsförklaringen skriver regeringen att ett sysselsättningsmål ska styra den ekonomiska politiken och att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka. har antalet sysselsatta ökat med 340 000 personer till följd av den aktiva reformpolitik för fler jobb som alliansregeringen förde. Ambitionen, som den nya regeringen har, att sysselsättningen och de arbetade timmarna ska öka ställer krav på dels en politik som sätter jobben främst, dels en tydlig utvärdering av hur de förslag som läggs fram påverkar sysselsättningen. Trots detta har finansminister nu lagt fram en promemoria med åtskilliga förslag på skattehöjningar på inkomster och företagande som riskerar att få negativa bnp- och sysselsättningseffekter. har i sina underlag ofta uppgett vilka effekter på sysselsättning, arbetade timmar och bnp olika skatteförändringar beräknas leda till – detta för att understryka vikten av sysselsättningsskapande åtgärder. I den presenterade promemorian från har dock detta utelämnats. Det är oroande att finansminister valt att utelämna bedömningar av vilka effekter på sysselsättning, arbetade timmar och bnp som de framlagda skattehöjningarna riskerar att få. Det är med ökad transparens, inte minskad, som vi lättare kan följa upp, och vid behov också åtgärda, vad olika reformförslag resulterat i. Jag vill därför ställa följande frågor till finansminister : Varför har valt att utelämna bedömningar av vilka effekter på sysselsättning, arbetade timmar och bnp som de framlagda skattehöjningarna riskerar att få? Vilka effekter på sysselsättning, arbetade timmar och bnp bedömer att skattehöjningarna i promemorian Vissa förslag på skatte- och socialavgiftsområdet inför budgetpropositionen kommer att få?
ip · H210103 · 2014-10-31 00:00:00 — Interpellation 2014/15:103 Effekterna av att stoppa Förbifart av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har gett order om att tillfälligt stoppa infrastrukturprojektet fram till . Förbifart är tänkt att binda ihop norra och södra och är en viktig pusselbit för ett växande . Enligt ursprungsavtalet skulle av finansieringen av Förbifart komma från trängselskatt. Dock vill helt stoppa Förbifarten. har statsminister före valet sagt att ett stopp av Förbifarten inte var förhandlingsbart. Oenigheten mellan Socialdemokraterna och har resulterat i ett tillfälligt stopp av Förbifarten. En frysning av projektet innebär tickande kostnader som skattebetalarna får finansiera. Vissa uppgifter säger att det rör sig om så mycket som per dag, och den uppskattade merkostnaden är runt . Regeringens beslut att frysa Förbifart får dessvärre inte bara effekter för skattebetalarna; det innebär även konsekvenser för kontrakterade bolag, som måste avbryta det påbörjade arbetet. Med anledning av detta vill jag härmed fråga statsrådet: Är Förbifarten ett viktigt projekt för statsrådet och regeringen? Hur ska, enligt statsrådets bedömning, fördyrningen finansieras, och får andra infrastrukturprojekt stryka på foten? Kommer statsrådet och regeringen att använda förhandling, fördyrning eller förhalning på fler angelägna infrastrukturprojekt utöver och Förbifarten?
ip · H21016 · 2014-10-08 00:00:00 — Vi har från regeringens sida gjort en överenskommelse med just därför att vi har sett att det på välfärdsområdet finns stora utmaningar som är kopplade till enskilda företags och koncerners rätt att göra vinst, det vill säga deras rätt att sätta vinstintresset före brukares och patienters intresse. Det ska inte vara så. Vi riskerar att få en farlig utveckling där det till syvende och sist är patienterna och brukarna som hamnar i kläm. Det är därför vi nu för en politik för att utreda och komma med nya förslag på hur vi kan reformera den här sektorn. Vi gör det inte för att vi vill hota valfriheten, inte för att vi vill hota mångfalden och inte för att vi är emot privata alternativ. Vi gör det för att vi ser att enskilda patienter och brukare kommer i kläm när vinstintresset tillåts dominera. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H21017 · 2014-10-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:17 av (V) till Utrikesminister (S) har ockuperats av . Ockupationen har av den i bedömts vara rättsvidrig. FN vill att det västsahariska folket självt ska få avgöra sin framtid i en folkomröstning. En folkomröstning har dock systematiskt förhalats av ockupationsmakten . beslutade att bör erkänna den Sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat. beslutade också att bör verka för detta inom EU. Trots beslut väntar vi fortfarande på att regeringen ska verkställa beslutet. är starkt kritiskt till att den tidigare borgerliga regeringen förhalat beslut och hoppas att den nyvalda regeringen kommer att verkställa erkännandet av . Ett snabbt svenskt erkännande skulle betyda mycket för att påskynda den demokratiska processen för ett fritt och självständigt och kan också innebära att fler länder följer det svenska exemplet. En stor del av den västsahariska befolkningen lever i flyktingläger i under mycket knappa förhållanden. Man lider brist på det mesta och är helt beroende av stöd utifrån. förmedlades humanitärt stöd för till flyktinglägret, genom organisationen . Stödet har givits i form av kläder och konserver med makrill. har påtalat vikten av att det svenska humanitära stödet utökas. Jag vill därför fråga utrikesminister : När avser utrikesministern att verkställa erkännandet av den Sahariska arabiska demokratiska republiken ()? Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att , som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, ska se till att det svenska humanitära biståndet till de västsahariska flyktinglägren i ökar?
ip · H21022 · 2014-10-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:22 Utvärdering av pensionssystemet av (V) till Socialförsäkringsminister (S) I finns 205 000 pensionärer som hamnar under den så kallade fattigdomsgränsen. EU sätter gränsen vid i disponibel inkomst. av alla fattigpensionärer är kvinnor – 140 000. Det är priset som kvinnor får betala för ett uselt och orättfärdigt pensionssystem. Så många som av alla kvinnor i är ensamstående och har bara den egna pensionen att leva på. Den som inte förvärvsarbetat eller arbetat deltid eller timmar kan få garantipension. Den är på för den som är gift och ytterligare för den som lever ensam. Fast förutsättningen är förstås att personen ska ha bott i efter fyllda . I annat fall blir garantin lägre eller kan utebli helt. Pensionssystemet som lett fram till den här utvecklingen antogs av 1994. röstade emot förändringarna och varnade för kraftiga försämringar. Före det nya pensionssystemet fick den som gick i pension av tidigare lön. Med det nya pensionssystemet är den allmänna pensionen av slutlönen. Det är många som går i pension nu och allt fler blir fattigpensionärer. Den som är född eller senare kan räkna med en pension på före skatt. Redan nu står det klart att nästan hälften av alla kvinnor födda kommer att behöva stöd via garantipension. Det är inte rimligt, menar . Det ska vara möjligt att leva drägligt på sin pension. vill avskaffa premiepensionssystemet (PPM) och föra över dessa avgifter till inkomstpensionen, vilket skulle göra det mindre troligt att den automatiska bromsen, som har sänkt pensionerna , inte löses ut med lägre pensioner som följd. Men det räcker inte. vill se över hela pensionssystemet och skapa ett nytt, rättvist system med pensioner som går att leva på för alla, även för dem som är pensionärer . Samarbetet mellan de fem, snart sex partier, som står bakom dagens pensionssystem innebär att systemet ska ”värnas”. Tyvärr har det tolkats som att man ska avfärda varje form av kritisk granskning och utvärdering. Verkligheten tränger sig dock på, det underfinansierade inkomstpensionssystemet ger inte vad som utlovats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Avser socialförsäkringsministern att se över möjligheten till en bred utvärdering av pensionssystemet där bland annat pensionsorganisationernas och LO:s kunskap och rapporter tas till vara och där uppdraget också är att se till att kvinnor inte blir de stora förlorarna?
ip · H21023 · 2014-10-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:23 av (V) till Statsrådet (S) De två senaste mandatperioderna har högerns politik ökat klassklyftorna och skapat utsatthet bland allt fler människor i . har hela vårt trygghetssystem satts ur balans och tvingat ut människor ur samhällelig trygghet till utanförskap och fattigdom. När våra trygghetssystem brustit har runt om i vårt land fått bära den tyngsta bördan eftersom allt fler individer blivit utkörda ur socialförsäkringssystem och i stället tvingats till att leva på försörjningsstöd. Ett samhälle med ökade klassklyftor och hårdare klimat bidrar till att människor i allt högre grad lever ett liv i utsatthet och därmed har ett ökat behov av hjälp och stöd. har fått bära konsekvenserna av samhällsutvecklingen men utan att ges vare sig förutsättningar eller resurser för att kunna möta människors ökade behov. Följderna har blivit överbelastad personal och allvarliga felbedömningar, vilket inneburit att människor i utsatthet inte fått sina rättigheter tillgodosedda. Vid brister i myndighetsutövning och utförandet inom det sociala arbetet riktas ofta kritiken mot den enskilda socialsekreteraren, som allt som oftast får bära hundhuvudet. De anställda sitter klämda mellan att å ena sidan följa lagen, å andra sidan hålla budget, en ekvation som ibland är oförenlig. På flera håll har socialsekreterarna slagit larm om växande arbetsbörda och ohållbar arbetsbelastning. Så många som av socialsekreterarna anser att arbetsbördan ökat , enligt en undersökning av . Allt fler vittnar om ökad stress, och antalet sjukskrivningar har ökat markant. Trots massiva protester om arbetsförhållandena och begränsade möjligheter att utföra sin profession ställs den enskilde handläggaren ensam till svars när brister uppstått. Den borgerliga regeringen har tidigare förslagit ändringar i lex som skulle innebära att alla inom blir skyldiga att påtala missförhållanden. Men fackförbundet vill gå längre och har arbetat fram ett system där professionens bedömning blir tydligare än vad som föreslås i ändringen av lex . Det nya systemet kallas lex och bygger på att socialarbetarna ska ges möjlighet att föra fram sin professionella bedömning när det gäller såväl situationen kring enskilda individer som konsekvenser av politiska beslut och utvecklingstendenser i samhället. På så sätt säkras att socialarbetarnas bedömning alltid får uttryckas, och det politiska ansvaret tydliggörs. Jag vill därför ställa följande fråga till stadsrådet : Avser statsrådet att utreda möjligheten att införa lagstiftning enligt lex och därmed skapa förutsättningar för en rättssäker myndighetsutövning och ett tydligt ansvarsutkrävande inom område?
ip · H21025 · 2014-10-10 00:00:00 — Interpellation 2014/15:25 Återreglerat järnvägssystem av (V) till Statsrådet (S) behöver utvecklas om vi ska klara klimatomställningen. Mer gods behöver fraktas med tåg och fler resenärer behöver välja tåget. Då måste man kunna lita på att tågen går . Många företag väljer att transportera sitt gods på väg i stället för på järnväg eftersom tågen inte är tillförlitliga. Ett av tio tåg är försenade. Sedan man avreglerade järnvägen har såväl samordning som underhåll fungerat sämre. Funktionen har fått stryka på foten för att ge vinst åt vinstdrivande bolag inom såväl banunderhåll, stationsansvariga bolag som Järnhusen samt operatörer som trafikerar. Marknadstänkandet och vinstintresset har gått så långt att man förutom att tågen inte går , äventyrar säkerheten för resenärer och banarbetare. Det har till exempel förekommit att banarbetare fått arbeta själva på spåren för att kunna spara in på personal, vilket äventyrat säkerheten. Tågtrafiken är ett sammanhållet system som är beroende av en god samverkan. Just sådana system blir extra beroende av en fungerande helhet med god kommunikation mellan de olika enheterna. I tog statliga Network rail i samband med avregleringen tillbaka skötseln av spåren efter omfattande olyckor på grund av bristande underhåll. Problemet med avreglering av tågtrafiken är även att företagen väljer de mest lönsamma linjerna i stället för att se till att behoven tillgodoses. Prisbilden påverkas också då lönsamheten har drivit fram dyra lösningar, som till exempel A-train som går på där resan blivit mycket kostsam för att ge ägaren vinst på just denna sträcka. Mängden aktörer gör att samordningen mellan aktörerna brister, vilket återkommande visar sig då tågen krånglar. Biljettsystemen är även svåröverblickbara, och vid inställda tåg är det svårt att snabbt byta bolag. Avregleringen har också lett till en omfattande administration, vilket är kostsamt och ger mer kontorsarbeten och mindre arbeten ute i verksamheterna, vilket påverkar resultatet. För att få helheten att fungera igen är en återreglering inom järnvägssystemet nödvändig. Det är positivt att regeringen har för avsikt att åter ge staten det samlade ansvaret för underhållet. Dock skulle hela tågtrafiken behöva ses över för att den ska kunna bidra med den samhällsnytta vi förväntar oss av en fungerande tågtrafik som är kostnadseffektiv och klimatsmart. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga statsrådet : Vilka övriga återreglerande åtgärder inom järnvägssystemet avser statsrådet ta initiativ till för ett sammanhållet och fungerande järnvägssystem?
ip · H21026 · 2014-10-13 00:00:00 — har sina demokratiska ramar och principer vad gäller till exempel vår hälsa, miljön, djuren, konsumenterna och politiskt fattade beslut. Därför är det bra att man , innan avtalet är undertecknat och färdigt, avhandlar alla bitar och gör konsekvensanalyser. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag förstår att vi inte kommer att arbeta med alla delar i ett så gigantiskt avtal. Men det är viktigt att regeringen och statsrådet delger oss om man tycker att och har gjort rätt. Kommer i så fall att jobba efter deras position och lyfta ut ISDS? Som jag skriver i svaret följer vi den diskussion och den konsultation som har varit. Vi får se hur kommissionen hanterar den här debatten. Innan de har kommit tillbaka med ett förslag tycker jag inte att vi ska låsa fast våra positioner så tydligt. Det finns en progressiv och bra debatt som handlar om hur avtalet ska utvecklas, hur det kan bli bättre och hur man kan garantera att det inte får de negativa sidorna. ska vi kunna garantera att investerare kan vara trygga i att göra de investeringar i andra länder som de planerar för och ska kunna göra. Svenska företagare har känt en trygghet i att de har någon form av mekanism och säkerhet när de gör stora investeringar i andra länder. Jag välkomnar att få se vad kommissionen kommer fram till. kommer definitivt att följa den här frågan väldigt noga. Det är dock viktigt att framhålla två saker. Det första är att inte någon form av sådana här avtal kan inskränka vår demokratiska rätt att i den här kammaren fatta vilka beslut vi vill. har också en rättstradition som vi har slagit fast i grundlagar och annat. Om vi fattar beslut om att helt stänga en verksamhet eller konfiskera ett hus för att bygga en väg har vi i den här kammaren bestämt att husägaren ska få någon form av ekonomisk kompensation för att vi behöver ha huset för att i stället kunna bygga en väg. Denna rättstradition och trygghet kring investeringar har vi skapat i vårt land, men det innebär inte att vi avhänder oss rätten att fatta de beslut som vi vill göra i vårt land för att åstadkomma förändringar. Det andra som är viktigt att framhålla är att TTIP inte syftar till att sänka några nivåer när det gäller hälsa, miljö och säkerhet. Det framgår tydligt av de mandat som medlemsländerna gav till kommissionen att jobba efter inför förhandlingarna. Sedan får vi se om vi kommer hela vägen fram, men det är i alla fall det som vi har skickat med kommissionen inför förhandlingarna. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H21027 · 2014-10-14 00:00:00 — Interpellation 2014/15:27 Regeringens ambitioner för unga av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I regeringsförklaringen sade att ”ska arbetslösa ungdomar erbjudas ett jobb, en praktikplats, ett traineejobb eller en utbildning”. är det i regeringsförklaringen tydligt att regeringens satsningar på unga har uteblivit. Regeringens politik innebär en nedmontering av arbetslinjen samt höjda bidrag. Genom att man försvårar förutsättningarna för jobb och företagande i är det de unga som får ta smällen. För att nå full sysselsättning behövs bredare vägar till jobb. Den tidigare alliansregeringen genomförde bland annat satsningar på YA-jobb – anställningar inom ramen för den svenska modellen med avtalsenliga löner och villkor, där utbildning och arbete kombineras – vilket inte ska blandas ihop med traineejobb. socialdemokratiska regeringar har trollat bort arbetslösheten, genom att tvinga bort människor från arbetsmarknaden genom förtidspensioneringar, plusjobb och sjukskrivningar. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Vilka är ministerns och regeringens ambitioner med traineejobb? Hur räknas de som berörs av traineejobb – som arbetslösa eller i arbete?