· H110347 · 2014-05-19 10:55:36 — har frågat mig om jag är beredd att dels i en blocköverskridande uppgörelse garantera värnskattens fortsatta existens under kommande valperioder, dels diskutera hur vi brett kan förbättra progressiviteten i skattesystemet.Regeringens främsta mål är att varaktigt öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Skattepolitiken har därför inriktats på att göra det mer lönsamt att arbeta och stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag i . Det är viktigt att skattesystemet är utformat så att det stimulerar entreprenörskap och att det lönar sig för personer att genomgå en högre utbildning eller att vidareutbilda sig inom arbetslivet.Sedan 2007 har en rad åtgärder genomförts på skatteområdet för att varaktigt öka sysselsättningen, bryta utanförskapet och förbättra villkoren för företagande. Bland annat har förmögenhetsskatten avskaffats, bolagsskatten och socialavgifterna sänkts samt jobbskatteavdrag, investeraravdrag och skatteincitament för FoU införts.För att klara framväxten av fler jobb i en hård internationell konkurrens har regeringen beslutat om två stora översyner inom skatteområdet: , vars huvuduppdrag handlar om att förbättra skattevillkoren för företagande, och , som ska göra en bred översyn av förutsättningarna att starta, driva, utveckla och äga företag i . Jag hoppas kunna få en samsyn kring resultaten av dessa utredningar och eventuella förändringar av skattesystemet. Jag vill tacka finansministern för svaret, även om han i detta interpellationssvar, i likhet med hur det var i det förra, faktiskt inte berörde de två frågeställningar jag hade i interpellationen. Jag får väl förtydliga dem.Den moderatledda regeringens verkliga drivkraft har varit skattesänkningar under de som man har verkat. Man har argumenterat på ett annat sätt . har jobbskatteavdragen sagts vara politik för att bryta arbetslösheten. I det avseendet har politiken helt misslyckats. Vi har fått en ökande arbetslöshet. 260 000 arbetslösa har blivit mer än 400 000.Men vi har också fått andra verkningar av politiken. Framför allt är det - det är det första jag berör i min interpellation - ett sönderskjutet skattesystem, där pensionärer på ett orättfärdigt sätt får betala mer skatt, relativt, än löntagare och där arbetslösa och sjuka får betala mer skatt. De har också fått betala direkt för skattesänkningar genom sina försäkringar, som har byggts av oss alla för att kunna garantera trygghet när olyckan är framme.Sänkt krogmoms och sänkt arbetsgivaravgift för unga är exempel som verkligen visar på behovet av en översyn av skattesystemet. Om det förs det en bred debatt bland olika ekonomer. Det handlar om behovet av ett skattesystem som säkrar välfärden, som ger klimatmässighet och som ökar rättvisan. Om översyn av skattesystem säger finansministern bara att man ska gå vidare med skattesänkningar på företagens område.Jag undrar egentligen vad som är drivkraften i och regeringen. Om man studerar dokumenten bortom interpellationssvar och bortom det knapphändiga som sägs här är det fråga om något mer långsiktigt. Jag tror nämligen att skattesänkningsstoppet är lätt övergående och att skattesänkningarna är på gång.När skatteutskottet dagen efter finansministerns annonserade skattesänkningsstopp behandlade skattesänkningar fanns 16 olika förslag på skattesänkningar från partikamrater. Det var 16 olika förslag!Jag har en fråga om en specifik skatt som upprätthåller en rättvisa i skattesystemet, nämligen värnskatten. Vi som kan bidrar med mer resurser och omfördelar skattetrycket. Är finansministern beredd att nu säga att värnskatten behålls och att ni sitter kvar i regeringsställning för att säkra rättvisa? Jag har sagt det tidigare men upprepar det gärna, att man kan lita på Socialdemokraterna. Om det gäller skatten på arbete kan man alltid lita på Socialdemokraterna att den aldrig kan bli för låg. Den kan alltid bli högre. Förslaget om värnskatten är ett utomordentligt bra exempel, och det finns många andra exempel. Jag kan nämna elskatterna, som jag tvingades höja fyra gånger - med momsen blir det fem.Vi måste gå tillbaka för att förstå vad värnskatten är. Den är skiktad. För att vi skulle kunna värna den progressiva beskattningen fanns det tidigare ett skikt. I den skatteöverenskommelse som träffades 1989 mellan och Socialdemokraterna infördes och säkrades att det skulle vara en progressiv beskattning i ett skikt. Man reserverade sig dock för att om det var nödvändigt skulle man på de högsta inkomsterna införa ytterligare ett skikt. Det använde Socialdemokraterna när det var verkligt nödläge - det medger även jag - . har det dock blivit något mindre nödläge, som jag ser det, i landet - dock inte enligt Socialdemokraterna.Värnskatten är alltså kvar. Den har en gång avskaffats, herr talman, men det var . Då hade vi också en värnskatt, men då var det det utrikespolitiska läget som motiverade denna, vilket var en helt annan sak.Man kan fråga sig om Socialdemokraterna förstår effekterna av värnskatten. Den driver upp marginalerna mycket. Det blir krav på höga löneökningar. Skatten, som kallas värnskatt, och utgår på alla inkomster över en viss summa, får inte så enormt stor statsfinansiell verkan. Kommunalskatten enligt den statsbudget som finns nu drar in , men all statsskatt på inkomst drar in 45 miljarder. Det är och är alltså inte så otroligt mycket.Jag tycker att ska fundera över vad det blir för effekter när man ständigt vill att de allra högsta inkomsttagarna ska betala ännu mer. Ni är inne på att dessutom ta bort jobbskatteavdraget för dem med . Man kan möjligen förstå att avdraget ska trappas av, men ni vill också se till att ta bort värnskatten. Då blir det ännu högre marginaleffekter. Det är problemet för svenska företag när de ska ta hit kvalificerad arbetskraft. Under socialdemokratisk ledning har något som heter expertskatt införts. Vad är expertskatt? Jo, det är just, , för att ta bort effekterna av den höga marginalbeskattningen som ni har infört. Man måste inse effekterna.Kjell-Olof avgick 1990 därför att han inte kunde försvara skattesystemet. Han kallade det perverst. Ni är tillbaka på den vägen. Ni vill införa ett garanterat perverst skattesystem. Jag håller med finansministern om att det vore oklokt att åter garantera ett perverst skattesystem. Det tycker jag inte att vi ska ha. Jag tycker att vi ska ha ett skattesystem som manar till att jobba, inte röka och snusa. Konkurrenskraften, konkurrensen mellan länder och konkurrensklimatet hårdnar dag för dag. utsätts för allt högre tryck från omvärlden. Vi är sårbara och utsatta. Det är den verklighet vi lever i. Det kommer inte att bli bättre , och det kommer inte att bli bättre . Det kommer att bli tuffare.Vi vet vad som behöver göras för att möta en sådan utveckling. Vi måste förbättra villkoren för entreprenörskap. Ledande företagare som äger och driver företag med nya produkter på nya marknader i är den trygghet vi har. Det ska finnas ett starkt svenskt enskilt ägande. Det är ett skydd vi har för de företag som finns i . När ägandet sprids ut, läggs på fonder, är det bara den kortsiktiga kvartalsavkastningen som spelar roll.Entreprenörskapet, det personliga ansvaret för företagaren, är avgörande, det vill säga att man vill vara i och driva sina företag härifrån. Positionen ska inte undermineras med skatter så att andra starkare ägare utifrån tar över våra bolag och hårdrationaliserar bort verksamheten i Sverige.Regelbördan är viktig. Det måste bli lättare och enklare att starta företag i . Då är konkurrensen i inhemska sektorer avgörande, att det i transporter, i finanssektor, i företagstjänster, i detaljhandel samt hotell och restaurang finns en hög grad av konkurrens som gör att vi klarar av att vara kostnadseffektiva. Det är de kostnaderna vi får ta med oss ut på de internationella marknaderna. Då är kompetensförsörjningen avgörande. har kanske världens bäst utbildade arbetskraft med en styrka på problemlösningsområdet där vi slår praktiskt taget alla andra länder. Sedan har vi frågan om energiförsörjningen. Vi har låga energipriser i . Men de är inte givna av utan de beror på att vi har investerat mycket i energi i . Kärnkraften och vattenkraften fungerar som bas för vårt energisystem.Den politik vi har fört har på område efter område stärkt svenskt företagsklimat. Vi ser resultaten. fick vi siffror från arbetskraftsundersökningen som visar en sysselsättningsökning strax under 60 000. Det är fråga om över 250 000 jobb . KI räknar med 150 000 jobb . Det har blivit 20 procents ökning av reallönerna utan försvagad konkurrenskraft.Vad är hotet mot utvecklingen? I mångt och mycket är det den politik som , och tillsammans representerar. Det råder hård konkurrens också högt upp i förädlingskedjan - på forskning och utveckling. Det är också jobb som ifrågasätts i . Då föreslår Socialdemokraterna som åtgärd, tillsammans med och , att öka marginalskatterna till , i många fall väsentligt högre än så. Det är ett dråpslag mot svensk konkurrenskraft. Det är att skicka en signal till internationellt ledande företagsledare, forskare och nyckelpersonal att inte komma till . Vi ska pröva att göra om Hollandeexperimentet. Visserligen ställde det till kaos i , visserligen har det undergrävt ställning, men här i är vi så frånvända från den utveckling vi ser i världen att vi tänker upprepa försöket, säger . Vi ska alltså straffbeskatta utbildning och entreprenörskap och direkt rikta oss för att försöka pressa ut riktigt tung utvecklingsverksamhet från , för att göra det sämre för , för och för andra bolag som driver utveckling och forskning i Sverige.Det är, herr talman, en bakvänd politik! Två enkla frågeställningar har finansministern fått.Den första gäller ett sönderskjutet skattesystem, där bland annat pensionärer relativt sett får betala mer skatt. Är du beredd att medverka till en översyn av skattesystemet i avsikt att skapa mer rättvisa? Det finns två möjligheter att svara, men bara stick förbi.Den andra specifika frågeställningen gäller det som åstadkommer ett mått av rättvisa i skattesystemet, att höginkomsttagare som finansministern och jag själv betalar en så kallad värnskatt, alltså en förstärkt statsskatt. Vill han ha kvar den skatten? Är han beredd att kvalitetssäkra även för en kommande mandatperiod?De två frågorna har jag ställt. Finansministern vägrar svara.I stället går han ut i omfattande attacker mot socialdemokratisk skattepolitik eller politik i övrigt. Jag vill säga: Det finns inte bara en väg, finansministern. Det finansministern målar upp för oss är att man i en alltmer hårdnande internationell konkurrens kan göra bara en sak: sänka skatter, avreglera, försämra för löntagare.Finansministern har inte ens den minsta tanke om att nationalstater, människor tillsammans, fackföreningar - i Europeiska unionen, i andra internationella organ - kanske skulle kunna arbeta i en annan riktning när världen blir alltmer orättvis, när förmögenhetsfördelningen på ett groteskt sätt har förstärkts till förmån för dem som redan hade.Den relativa fattigdomen ökar. Det förs en omfattande internationell debatt om detta. Organisationer som inte har något särskilt samröre med eller några utgångspunkter i socialistiskt tänkande, som , varnar för att vi har för lågt skattetryck och säger att vi ska höja skatterna för att skapa en produktiv rättvisa.Men finansministern säger: Vi ska fortsätta att sänka skatter - det är enda möjligheten att hävda oss gentemot omvärlden. Då förstår jag varför han gav partivännerna i skatteutskottet carte att skriva motioner om avdrag för golf, ridning, segling och utförsåkning, avdrag för konstinköp, avdrag för familjens friskvård, RUT-avdrag för it-tjänster, ROT-avdrag för hela tomten, läx-RUT även för högskolestuderande - jag skulle kunna fortsätta så att jag tröttade ut kammaren.Alltså träffade jag nog rätt i min interpellation, för det som var frågorna har finansministern fullständigt vägrat prata om: att se över skattesystemet för att skapa ett större mått av rättvisa, att inte pensionärerna ska beskattas hårdare än andra, och att säkra att ha kvar en värnskatt nästa mandatperiod. Två chanser till har finansministern att svara på dessa frågor. Hur ser ett rättvist skattesystem ut? Vad är rättvisa i detta? Jag har hört och andra från den här talarstolen som har berättat vad ett rättvist skattesystem är. Jag, som har varit med länge i skatteutskottet, kommer ihåg när den dåvarande bostadsbeskattningen, fastighetsskatten, var höjden av rättvisa. har ni accepterat något helt annat, och är det tydligen rättvist.Är det rättvist att staten lägger beslag på av det folk tjänar? Det är en intressant fråga, . Eller ska det kanske vara ?En gång i tiden enades ditt och mitt parti om att var det man borde betala högst. De som skulle betala så mycket skulle vara högst , kom vi överens om. ändrade finansutskottet under ledning av till att det skulle vara . Det är väl okej, men är vi uppe i som betalar statlig skatt.Den här diskussionen handlar om det som frågar: Hur mycket ska folk få ha kvar av sin arbetsinkomst? Det är vad det handlar om. Går rättvisan går vid bör ni säga det, och om den går vid 60, bör ni säga det.Jag säger inte att är optimalt. Men det är det som åtminstone jag står för och tycker är rimligt att man avstår till andra ändamål. Att det skulle vara 70, 80, tror jag blir för mycket, helt enkelt. Det tror jag är dåligt för , utöver att det är dåligt för dem som arbetar att staten lägger beslag på så stor andel av deras inkomster - det tycker jag inte är rättvist.Jag tycker att är skyldig att ge svar på: Vad är rättvisa i skattepolitiken? Är det att staten tar eller ? Jag skulle vilja ställa en fråga till , och han kommer att få två chanser att svara på den frågan. Jag hoppas att han gör det. Frågan lyder: Har du, , slutat slå din fru?Det är nämligen precis så som brukar ställa frågorna till finansministern och , formulera dem på ett sätt som gör att oavsett hur man svarar är hela bildsättningen att vi i och vi i alliansregeringen har agerat felaktigt på något sätt.Om inte vill svara på den frågan tycker jag att han ska sluta formulera frågeställningar på motsvarande sätt till exempelvis finansministern.Jag hoppas att det är många som sitter där hemma framför tv-rutan och lyssnar på debatten. sätt att argumentera, hans retorik och den politik som han säger sig företräda visar mycket tydligt på den vänstervridning som Socialdemokraterna nu är inne i. Alla partier, även om man håller sig inom ett visst ideologiskt ramverk, rör sig från tid till annan inom samma ramverk, och just nu är Socialdemokraterna på väg i en tydlig vänstervridning.Jag sitter och gör en sammanställning av vilka förslag som den samlade vänstern och socialdemokratin i lägger fram om hur de vill förändra sina respektive länder. Min slutsats där är att det inte finns någonstans i västvärlden där socialdemokratin så tydligt går fram med bidragshöjningar och massiva skattehöjningar för att finansiera samma bidragshöjning, alltså en tydlig vänstervridning. Jag tycker att man hör det mycket tydligt på argumentation, att det är ett egenvärde i sig att höja skatterna.Från allianssidan tycker vi att skatt är till för att finansiera välfärd. Då måste man se pragmatiskt på skattefrågan. Man måste se till att vi har ett skattesystem som uppmuntrar till arbete, som uppmuntrar till företagande och som gör att ekonomin snurrar runt.Man kan titta på de skattesänkningar som vi har genomfört under de snart åtta åren. Trots den enorma omfattningen av dem har staten ändå fått in mer pengar än vad som tidigare gällde, mer pengar till välfärden. Vi har totalt sett i satsat 46 miljarder mer inflationsjusterat på sjukvården. Vi har fått in mer än 70 miljarder mer totalt sett i statskassan för att kunna använda till välfärden, trots skattesänkningar. Det är för att vi har förstått att om man ska ha en växande ekonomi måste man ha rimliga skatter på arbete, så att det lönar sig att arbeta och så att det lönar sig att driva företag. Detta intresserar sig inte eller socialdemokratin för, utan de kan i sin nuvarande vänstervridning bara se den ideologiska aspekten av att det finns ett egenvärde i sig att höja skatterna. Det som är mest ironiskt är att det enda parti som föreslår skattesänkningar inför nästa val är Socialdemokraterna. Hur denna logik går ihop är svårt att förstå. Det är intressant att man angriper det som beskrivs som förmögenhetsansamlingar och en enorm rikedom som växer fram på olika håll. Men man lägger inte fram några konkreta förslag för att adressera just detta problem, nämligen kapitalbeskattningen, utan man angriper vanligt folk som har lyckats skaffa sig en utbildning och bli framgångsrika. Det är dessa människor man vill beskatta. Konkurrensen ökar i världsekonomin, och länder sätter sig ned och funderar på vad de kan göra för att hänga med i detta race och klara trycket från omvärlden. Då vill , , och vända sig inåt och gå i motsatt riktning. Vi ska försvaga konkurrenskraften, vi ska undergräva förutsättningarna för jobb i och vi ska sänka potentialen för reallöneökningar.Vad är det som bygger välstånd långsiktigt? Det är utvecklingskraft, forskning och utveckling, kunskap och företagsamhet. Det är också att vi belönar ansträngning och arbete. När vi sparar, investerar, arbetar och utbildar oss växer ett land. Om man i stället försöker straffbeskatta bort företagsamhet, forskning och utveckling och utbildning, vad händer då? Till att börja med förlorar man reallöneutveckling. Den politik som och står för tillsammans med och är en politik som gör att förutsättningarna för reallöneökningar i blir sämre. Vi har haft 20-procentiga reallöneökningar . har andra länder har haft väsentligt lägre ökningar. I somliga länder har lönerna till och med fallit, och i många länder har de stått och stampat. Dessutom förlorar man förutsättningar för jobb. Har vi inte företag som utvecklar produkter och som har forskning och utveckling i kommer inte heller industriproduktion att ligga här. Då förlorar vi generellt sett förutsättningar för jobb och utveckling. Socialdemokraterna vill höja skatterna till , detta utifrån en frågeställning här om att vi ska se över skattesystemets struktur. Den första fråga som då bör besvaras är: Vilken struktur tänker Socialdemokraterna på när en skatt på ska gälla för ingenjörer, forskare, jurister, ekonomer och alla de som är med och driver svensk konkurrenskraft? Men sedan ska den ned till för bankdirektörer. För dem som har en lång akademisk utbildning ska vi alltså ha en straffskatt på . Men för riktigt framgångsrika bankdirektörer ska inkomstskatten ned till . Detta är en struktur som framstår som ytterst märklig och som är närmast obegriplig ur incitamentsperspektiv. Människor som har skaffat sig en lång utbildning för att bidra till ska vi alltså klämma åt. Men om man har blivit riktigt rik då ska skatten ned. Det är en mycket märklig struktur som Socialdemokraterna talar om. Vi ska vara klara över en sak. Enligt beräkningar tappar vi av intäkterna med denna typ av skatteförslag. Andra, till exempel den socialdemokratiska stjärnekonomen , har drivit tesen att det är av intäkterna som bortfaller. Vi tappar alltså mellan av intäkterna med denna typ av förslag. Ändå vill man genomdriva dem. Och man vill göra det i ett läge då svensk industris konkurrenskraft är mer ifrågasatt , då allt fler länder tittar på vad de kan göra för att ta över svenska verksamheter, locka jobb till sig och driva fram en utveckling i sina länder. Då vill Socialdemokraterna, möta detta med en antikonkurrenskraftspolitik. Man verkar inte heller vilja ta in att andra länder har gjort precis detta. har gjort ett experiment med att förstöra sin egen ekonomi med höga marginalskatter. Varför tar man inte lärdom av detta? Varför vill man upprepa andras misstag när vi borde vilja arbeta tillsammans för att stärka ? Jag repeterar och erinrar om att interpellationen handlar om två frågeställningar, och finansministern har avstått från att kommentera dem över huvud taget. Den första frågeställningen handlar nämligen om en översyn av skattesystemet i avsikt att göra det rättvist, bland annat att den orättvisa beskattningen av pensionärer ska uppgöra. Då säger finansministern att det skulle förstöra hela vår internationella konkurrenskraft om pensionärerna skulle betala lika mycket skatt som andra. Det är vad han säger. Min andra frågeställning är om han är beredd att låta ett viktigt element i rättvisan i skattepolitiken, nämligen värnskatten, vara värdesäkrad för kommande med de stora finansieringsbehov vi har. Men han glider runt även det. För finansministern finns det bara en enda väg för att ska kunna hävda sig i konkurrensen, och det är att vi ska tävla med andra länder om att sänka skatterna mest, detta i en värld där klyftorna blir större och välfärden och det som produceras fördelas alltmer orättvist.Finansministern försöker prata bort allt det som jag tror är den moderata strategin. säger man inför valet att det ska vara ett skattesänkningsstopp, men man vägrar gå in i diskussioner om mer specifika frågor. uttryckte det tydligare i Riksdag & Departement : Tittar vi framåt ska vi fortsätta den här vägen. Det måste bli större skillnader mellan att arbeta och att inte arbeta. Fortsatta orättvisor i skattesystemet är vad ni står för. Jag tror att vi skulle kunna nå enighet, , kring att utvecklingen globalt sett, alltså att klyftorna ökar, är ett problem. Mot den bakgrunden är det tråkigt att inte vill diskutera den frågan seriöst utan bara kör argumentationen att klyftorna ökar här i när det inte stämmer. Klassklyftorna har slutat att öka. Det var en period , och då klassklyftorna ökade enormt mycket. Men den ökningen har avstannat . Det beror på att vi har skapat reformer som har gjort att fler människor kommer i arbete och som har gjort att människor kan ta sig ur bidragsberoende och skaffa sig egenförsörjning. Om det finns något hot mot detta är det att skillnaden mellan arbetsinkomster och kapitalinkomster växer. Då finns det två sätt att hantera detta problem på. Det ena är höja skatten på kapitalinkomster. Det är det ingen som föreslår, inte ens socialdemokratin. Det beror på att det skulle skada svensk konkurrenskraft fruktansvärt mycket. Den enda slutsatsen av det är att vi måste få ned skatterna på arbete. Då är det tråkigt att Socialdemokraterna är så ideologiskt låsta att de inte kan diskutera denna fråga för att bekämpa klassklyftorna på ett mer konstruktivt sätt. Är ni beredda att förhandla om och diskutera en sänkning av skatten på arbete och höja andra skatter så att man kan få en bättre balans? är nämligen det stora problemet skillnaden mellan kapitalinkomster och arbetsinkomster. Där ligger du, , på exakt samma linje som regeringen. Den här debatten har rätat ut de frågetecken som finns och tydligt visat att svensk konkurrenskraft är hotad av att vi internationellt ser allt fler länder kliva in i världshandeln, där man förstärker sitt företagsklimat, där man lättar på sin skattebörda, där man utbildar människor allt bättre och där man säkrar att man klarar av att driva en politik som ger tillväxt. I har vi försökt att möta den utvecklingen med en bred politik för att förbättra företagsklimatet. Det har gett stora resultat: Tillväxten har varit högre i än i andra länder, sysselsättningen har utvecklats starkare, arbetskraften har vuxit mer och vi har lägre långtidsarbetslöshet och väsentligt bättre sammanhållning. Vi har de minsta inkomstskillnaderna av de jämförbara industriländerna, och vi har den lägsta andelen med låg materiell standard. Detta har vi uppnått genom att konsekvent förbättra klimatet för entreprenörskap. Vi har konsekvent och långsiktigt försökt minska regelbördan i svensk ekonomi. Vi försöker förstärka konkurrenskraften och konkurrensen på inhemska sektorer, för det är hela ekonomins kostnadsläge man tar med sig ut på de internationella marknaderna.