ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H21058 · 2014-10-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:58 Rättighetsmekanism i EU av (FP) till Utrikesminister (S) EU är en värderingarnas union där respekten för mänskliga rättigheter alltid måste stå i centrum. Såväl EU:s institutioner som medlemsländerna ansvarar för att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer upprätthålls. Jag ser därför med stor oro på att flera EU-länder kompromissar med EU:s grundläggande värden. I är pressfriheten och rättsstaten satta på undantag. I begränsas rätten att demonstrera utanför offentliga byggnader. I diskrimineras den romska minoriteten. I och behandlas asylsökande i strid med gällande regler och de mänskliga rättigheterna. Mot denna bakgrund drev under den tidigare regeringen, tillsammans med andra EU-länder, på för att få till stånd en effektiv granskning av hur medlemsländerna lever upp till mänskliga rättigheter. Frågan lyftes i allmänna rådet . Kommissionen återkom med ett meddelande om att inrätta ett nytt ramverk för att stärka rättsstaten. Meddelandet presenterades i allmänna rådet och kommer troligen att diskuteras vidare i allmänna rådet . har välkomnat kommissionens initiativ och betonat vikten av att kommissionen – inte rådet – har en central roll för att garantera likabehandling och undvika politisering. var jag ensam om att höja rösten för en regelbunden MR-granskning. har idén om en mekanism för att slå vakt om de grundläggande rättigheterna stöd hos ett stort antal medlemsländer. är det väl känt att ett antal andra EU-länder ser detta som en inblandning i sina inre angelägenheter. Det är mycket angeläget att en verkningsfull rättighetsmekanism kommer på plats, som ger kommissionen möjlighet att agera mot medlemsländer som kränker mänskliga rättigheter eller rättsstatsprincipen. Mekanismen bör kombineras med en årlig granskning av samtliga medlemsländer, där man drar nytta av arbete som redan utförs av andra aktörer, till exempel och . bör länder som missköter sig kunna ådra sig sanktioner, som frysta eller indragna EU-stöd. Mot den bakgrunden vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att rättsstatsramverket kommer på plats och även kompletteras med en systematisk granskning av samtliga EU-länder?
ip · H21059 · 2014-10-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:59 Stöd till demokratiaktivister i av (FP) till Utrikesminister (S) har hundratusentals människor demonstrerat för frihet i . Attackerna mot frihetsaktivisterna har varit oerhört brutala. Polisen i har bland annat misshandlat demokratiaktivister och måste ställas inför rätta, ett krav som bland annat framförts av . Bakgrunden till situationen är att kommunistregimen i brutit ett löfte till invånare om att låta regionalvalen få en demokratisk process. I stället måste samtliga kandidater först förhandskontrollernas och godkännas av diktaturregim för att få ställa upp. Ett krav som ställts upp är att kandidater ska ”älska landet och älska ”, vilket tolkats som att de inte får ifrågasätta nuvarande institutionella arrangemang mellan och den särskilda administrativa regionen. Den resa mot demokrati som startat stoppas och kringskärs därmed. Den kinesiska diktaturregimen har fördömt allt stöd från omvärlden till demonstranterna. finns representerat i . Vårt land har där ett generalkonsulat som främst är inriktat på handelsfrågor. Mot den bakgrunden vill jag fråga utrikesminister följande: Hur har den stöttat demokratiaktivisterna i ? Hur kan det svenska generalkonsulatet på plats hjälpa dem?
ip · H21060 · 2014-10-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:60 Polis nära medborgarna av (FP) till Statsrådet (S) Den anmälda brottsligheten minskar och tryggheten ökar i . Drivkrafterna bakom denna utveckling är många. Fler poliser har rimligen haft en positiv effekt, liksom att generella trender påverkat även . Inte minst bland unga människor är utvecklingen vad gäller brottslighet och utsatthet för brott imponerande sett över ett 25-årsperspektiv. Det förebyggande sociala arbetet i är aldrig tillräckligt men ligger i topp på de flesta områden ur ett internationellt perspektiv. Denna positiva och hoppfulla utveckling ser vi dock inte överallt eller hos alla människor. En liten grupp människor dras in i allt grövre och mer organiserad kriminalitet. Det är mest märkbart i de utanförskapsområden vi ser runt våra större svenska städer. Där negativa sociala faktorer samverkar ökar brottsligheten. Det finns geografiska områden där människor inte längre vågar vittna. Oviljan att vittna bidrar till att det skapas egna rättsordningar i dessa områden. Detta innebär inte bara att kriminella i praktiken styr utan också att det ibland växer fram egna domstolar. Det finns inget viktigare än att det vid sidan om breda sociala insatser finns lokalt förankrade poliser som långsiktigt kan arbeta för minska brottslighet och ökad trygghet i alla delar av . Fler poliser måste i praktiken arbeta lokalt nära andra intressenter i samhällsbygget, såsom ideella föreningar, näringsliv och lokala beslutsfattare. Det arbetet har inletts, men det behöver fortsätta och fördjupas. Alla människor i förtjänar att känna trygghet i sitt lokalsamhälle. Den nya polisorganisation som tar form och är på plats bygger bland annat på den bärande tanken att polisens uppgifter måste lösas med ett avstamp i lokala förhållanden. Hela reformen hänger på att detta lyckas också i organisationens praktiska genomförande. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att i praktiken möjliggöra för 2 000 fler lokalt förankrade poliser i ?
ip · H21061 · 2014-10-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:61 Villkor för valfrihet i välfärden av (M) till Statsrådet (S) Den uppgörelse mellan regeringen och som presenterades innebär att tusentals elever, patienter och äldre nu tvingas leva i osäkerhet kring hur skolan, vården och äldreomsorgen ska fungera framöver. Vilka verksamheter som kommer att få finnas kvar är osäkert. Att valfriheten är hotad och år av osäkerhet väntar är allvarligt. Läget framstår inte som mindre allvarligt av att det nu verkar vara högst oklart vad regeringen och egentligen har kommit överens om, vilket har framgått av medierapporteringen . Vilka spelregler ska egentligen gälla för den som vill driva verksamhet i välfärdssektorerna? Ska det alls vara tillåtet med avkastning, och i så fall hur mycket? Meningarna verkar gå isär mellan regeringen och dess stödparti. Ansvarigt statsråd, (S), hävdar i en artikel i att överenskommelsen mellan regeringen och inte innehåller några i siffror specificerade vinstbegränsningar. (V), däremot, påstår i samma tidning att överenskommelsen innebär en begränsning av avkastningen till ”ett ensiffrigt belopp i den nedre delen av den ensiffriga skalan”. Om det ska vara möjligt att säkerställa både hög kvalitet och bibehållen valfrihet i välfärden måste spelreglerna för den som vill bedriva verksamhet vara tydliga. Osäkerhet kring förutsättningarna riskerar att slå mot den långsiktighet vi alla vill se och i stället uppmuntra kortsiktighet, i väntan på tydliga regler. Att inte ens ansvarigt statsråd i regeringen och den ekonomisk-politiska talespersonen i regeringens stödparti kan ge en gemensam förklaring av vad överenskommelsen egentligen innebär måste anses som synnerligen anmärkningsvärt. Det är därför angeläget med ett klargörande. Jag vill därför fråga statsrådet : Innehåller regeringens överenskommelse med , och därmed också statsrådets och regeringens kommande förslag, någon kvantifierad begränsning av avkastningen eller inte? Om svaret är ja, det vill säga att överenskommelsen innehåller en sådan begränsning, vilken nivå på avkastning är det då som ska vara tillåten?
ip · H21062 · 2014-10-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:62 agerande mot av (FP) till Utrikesminister (S) blir alltmer aggressivt och auktoritärt. Putins agerande mot är mycket oroväckande. Inom loppet av har invaderat och annekterat en del av . I efterdyningarna av annekteringen av har också understött de ryska separatisterna i sydöstra med syfte att destabilisera landet ytterligare. har kränkt territoriella integritet och självständighet. Den militära upprustningen som sker i är ett hot mot alla länder i närområdet. Att säkerhetsläget försämrats i vår del av världen är uppenbart. De senaste dagarnas händelser med misstänkt militär underrättelseverksamhet i är ytterligare ett tecken på detta. har under Alliansens regeringstid varit en av de tydligaste försvararna av frihet. Att länderna inom Europeiska unionen står upp för rätt till självständighet är avgörande. Därför har drivit på för sanktioner mot och för tydliga fördömanden av landets agerande. är en del i och ska vara välkommet in i den europeiska gemenskapen. Det är oroväckande att företrädare för den nyvalda rödgröna regeringen före valet gjorde uttalanden om att EU provocerat fram konflikten i genom att driva på för ett handelsavtal mellan och . Utrikesministern svarade själv på frågan om EU har lärt sig en läxa efter turerna med handelsavtalet. Ministern svarade: ”Ja, problemet där var kanske en bristande analys av hur det hela skulle tas emot. (Ett handelsavtal) är ju inte bara en triumf för EU utan handlar också om att någon reagerar på andra sidan. Det här provocerade . Och EU brast nog i analysen av det.” är ett suveränt land som självt bestämmer vilka handelsavtal det vill ingå. Europeiska unionen ska självklart stå upp för rätt att välja väg oavsett om bli provocerat eller inte. Jag vill fråga utrikesministern om hon kvarstår vid uttalandet.
ip · H21063 · 2014-10-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:63 Northland av (V) till Närings- och innovationsminister (S) Northland har meddelat att man stänger ned gruvan i kommun. Samtliga anställda har varslats. Detta, tillsammans med varslen hos transportföretaget , innebär att 500 personer nu har varslats om uppsägning. Därtill drabbas anställda till underentreprenörer när gruvbrytningen stoppas. Den direkta konsekvensen blir att drygt 600 personer förlorar jobben och mångdubbelt fler drabbas på olika sätt. Detta är ett dråpslag mot kommun. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till närings- och innovationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att genomföra för att förhindra eller mildra de katastrofala konsekvenser som stängningen av gruvan fört med sig?
ip · H21064 · 2014-10-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:64 Miljöeffekter av att bygga på stadsnära flygplatser av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) är ett land som har lyckats kombinera ekonomisk tillväxt med minskade utsläpp. har utsläppen minskat med som bnp vuxit med . och regeringens motstånd till flyget är uppenbart. Miljöministern klargjorde i att regeringen kommer att tillsätta en förhandlingsperson med uppgift att bygga bostäder på citynära flygplatser. Under valrörelsen har och Socialdemokraterna varit otydliga om framtiden för . Lokala stockholmspolitiker ger ett besked medan regeringen och ger ett annat. Dessa oklarheter kring våra regionala flygplatser är illavarslande, och vi behöver veta hur regeringen förhåller sig i frågan. är till ytan tredje största land och har längst avstånd mellan den södra och norra landsänden. Flyget gör det möjligt för hela att leva och växa. Genom en väl utvecklad flyginfrastruktur med flygplatser runt om i landet kan företag och verksamheter etablera sig utanför storstäderna. Det gör att människor kan komma till och från jobb, att företag kan rekrytera rätt kompetens, att turistnäringen kan växa och att vi kan hälsa på våra nära och kära. Flygplatserna kan ha en avgörande funktion i kriser och katastrofer, något vi inte fick uppleva i mitt hemlän under sommarens omfattande brand. De militära flygfälten är dessutom viktiga för försvarsförmåga. Regeringens motstånd mot stadsnära flygplatser är mycket olyckligt ur både säkerhets- och konkurrenssynpunkt och skadar förutsättningarna att få hela landet att leva. Enligt står inrikesflyget dessutom för mindre än en procent av de samlade utsläppen av växthusgaser i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöministern: Vilken miljöeffekt beräknar ministern och regeringen att en stängning av citynära flygplatser skulle leda till, ? Hur många färre ton koldioxid skulle, enligt ministerns bedömning, släppas ut när människor och varor fick ta till vägtransporter i stället för inrikesflyg? Hur många arbetstillfällen kommer, enligt ministerns bedömning, en nedläggning av de regionala flygplatserna att påverka?
ip · H21065 · 2014-10-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:65 Straffbeskattning av den svenska livsmedelsproduktionen av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Svensk mat kännetecknas av ett högt djurskydd, en låg antibiotikaanvändning och en stor miljö- och klimathänsyn. Vår inhemska livsmedelsproduktion skapar ekonomisk tillväxt och arbetstillfällen i hela landet. har svenskt jordbruk svårt att hävda sig på en allt tuffare och alltmer global marknad där svenska livsmedel ställs mot varor som ofta är producerade under mycket sämre villkor. importerar vi nästan dubbelt så mycket mat som vi exporterar. En anledning till detta är att våra svenska livsmedelsproducenter har svårt att få lönsamhet i sina verksamheter. Det är därför viktigt att fokusera på hur vi kan förbättra deras konkurrensvillkor och möjligheter till export genom att framför allt göra det billigare och enklare att leva upp till vår höga svenska standard. Den rödgröna regeringen med i spetsen vill nu i stället göra motsatsen. Genom ökade skatter vill de försämra den svenska livsmedelsproduktionens konkurrensvillkor och göra det ännu dyrare att producera bra, hälsosam och miljövänlig svensk mat. Alliansregeringen valde att avskaffa den ineffektiva handelsgödselskatten . Den innebar en hög merkostnad för lantbrukare som miljönyttan var försumbar. Uppföljningar visar tydligt att användandet av handelsgödsel inte har ökat sedan skatten togs bort. Handelsgödsel är så pass dyrt att ingen lantbrukare vill använda det mer än nödvändigt. var dessutom det enda landet i EU med en skatt på handelsgödsel. ger den rödgröna regeringen besked om att man vill återinföra handelsgödselskatten. Det skulle leda till en dyrare svensk livsmedelsproduktion och att fler konsumenter skulle välja billigare mat, som producerats under sämre villkor och med större miljöpåverkan. Det skulle innebära ett bakslag för det ambitiösa svenska miljöarbetet, för djurskyddet och för jobben. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöministern: Hur många arbetstillfällen kommer, enligt ministerns bedömning, denna straffskatt på det svenska lantbruket att kosta? Hur mycket mer livsmedel kommer vi, enligt ministerns bedömning, att behöva importera till när den inhemska produktionen minskar ytterligare på grund av denna straffskatt?
ip · H21066 · 2014-10-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:66 Fast förbindelse mellan och av (M) till Statsrådet (S) (MP), ny ordförande i trafikutskottet, sade i SVT:s Sydnytt att det inte är aktuellt med en fast förbindelse mellan och . I intervjun motiverar hon beskedet med att hon ”vill se att man får maximal klimateffekt per investerad järnvägskrona, och då vill vi ha framförallt investeringar där man kan få ner framförallt flyg- och biltrafik. Och det är inte per investerad krona i så fall det listigaste att börja med en tågtunnel mellan och .” Frågan är utredd av flera av varandra oberoende aktörer, och behoven är tydliga: börjar bli full. är dessutom sårbar för driftstopp av olika slag. Om det blåser för mycket eller om signalfel, olyckor eller elbortfall uppstår blir det helt stopp. Med en fast förbindelse även i den norra delen av minskar den sårbarheten. Dessutom skulle arbetsmarknaden i gynnas kraftigt. Stora delar av skulle få bättre möjligheter att dra nytta av en djupare integration med , och en ringlinje runt skulle innebära helt nya möjligheter för arbets- och . är ingen belastning för den statliga infrastrukturbudgeten. Förbindelsen betalas av dem som använder den. Enligt beräkningar på de nuvarande trafikvolymerna med färja skulle en ny fast förbindelse mellan och kunna bära sina egna kostnader, precis som gör. har frågan om HH lyfts och studerats, bland annat som en del av arbete med den nu gällande nationella planen. Inom ramen för Sverigebygget gav Alliansen i uppdrag åt en förhandlingsperson att arbeta vidare med HH-frågan med ambitionen att ett inriktningsbeslut skulle kunna fattas i infrastrukturpropositionen 2016 och att därefter ett skarpt beslut skulle kunna fattas i den nationella planen 2018. Det vore allvarligt om uttalande är förankrat i och sanktionerat av den nya regeringen. Jag vill därför fråga statsrådet (S): Är trafikutskottets ordförandes uttalande förankrat hos och sanktionerat av statsrådet och regeringen? Hur ser statsrådet på behoven av och förutsättningarna för en fast förbindelse mellan och ? Avser statsrådet att fullfölja det arbete som tidigare regering initierat i HH-frågan, det vill säga med inriktning på beslut under innevarande mandatperiod?
ip · H21067 · 2014-10-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:67 Politik för fler jobb i besöksnäringen av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Jobben och sysselsättningen i är viktiga. De är viktiga för vår ekonomi, och de är viktiga för skatteintäkter till vår gemensamma välfärd. Bara genom en bra jobbpolitik kan säkra sin fortsatta utveckling som välfärdsstat. Jobben finns och behövs både i de verksamheter som är skattefinansierade men också i privata företag för att säkra skatteintäkterna. Svensk besöksnäring är en basindustri i . Besöksnäringen har trots lågkonjunktur varit en näring som har fortsatt att växa. Besöksnäringen inte bara sysselsätter 173 000 personer i – den står dessutom för en stor del av marknadsföringen av utomlands. Besöksnäringen är viktig för jobben och kommer att vara det också . I besöksnäringen jobbar många ungdomar, och det är ofta i besöksnäringen man får det så viktiga första jobbet. Besöksnäringen tillhör de branscher som skulle påverkas allra hårdast av en höjning av arbetsgivaravgifterna på ungdomars arbete. Vilka fakta och analyser ligger till grund för närings- och innovationsministerns ställningstagande att ökade kostnader för att anställa unga kommer att leda till fler jobb i besöksnäringen
ip · H21068 · 2014-10-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:68 Höjda marginalskatter på arbete och förväntade intäkter av (FP) till Finansminister (S) Enligt den av remitterade promemorian om vissa förslag på skatte- och socialavgiftsområdet till budgetpropositionen ämnar regeringen sänka gränsen för när man börjar betala statlig inkomstskatt. Förslaget innebär att 1,1 miljoner personer som med befintliga regler betalar den statliga inkomstskatten får höjd skatt, plus att ytterligare omkring 72 000 fler personer måste betala statlig inkomstskatt och därmed får i marginalskatt (givet genomsnittlig kommunalskatt). I huvudsak är det akademikeryrken som påverkas, och det betyder att avkastningen på utbildning minskar ytterligare. Detta kommer i ett läge där enligt är ett av de där det lönar sig minst att utbilda sig. I promemorian föreslås också att jobbskatteavdraget trappas av från inkomster på , vilket innebär att den svenska marginalskatten på arbete, som redan är västvärldens högsta, stiger ytterligare till . Enligt remissvar på regeringens promemoria finns det risk att överskattar de offentligfinansiella effekterna av såväl det avtrappade jobbskatteavdraget som den lägre uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt, bland annat eftersom skattehöjningarna sker från redan höga nivåer, att skillnaden mellan kapital- och inkomstskatten ökar ytterligare och att skattehöjningarna leder till beteendeförändringar. KI lyfter också fram att i ett mer långsiktigt perspektiv kan ökade skatter på höga inkomster också minska incitamenten till högre utbildning, vilket kan ha en negativ påverkan på de offentliga finanserna. Det finns alltså en uppenbar risk att skatteförändringarna får negativa samhällsekonomiska konsekvenser och att skatteintäkterna inte blir så stora som har bedömt, vilket i sin tur får negativa effekter på de offentliga finanserna. Därför vill jag fråga: Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta med anledning av och andra remissinstansers remissvar, deras bedömning av de samhällsekonomiska effekterna av skatteförändringarna och att skatteintäkterna från nedtrappat jobbskatteavdrag och lägre uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt riskerar att bli lägre än vad har beräknat?
ip · H21069 · 2014-10-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:69 Regionala flygplatsers betydelse för Försvarsmakten av (M) till Försvarsminister (S) Miljöministern och vice statsministern gick ut med nyheten att det ska utses en särskild förhandlare som ska hjälpa kommuner att bygga bostäder på citynära flygplatser. Bland de flygplatser som skulle kunna omvandlas till bostäder nämnde Romson , , och . En nedläggning av skulle tillsammans med förslaget att återreglera flygtrafiktjänsten kunna leda till nedläggning av ett flertal regionala flygplatser runt om i landet, inklusive flera flygplatser som Försvarsmakten använder. Särskilt allvarligt är hotet om att bygga bostäder på i . är speciellt viktig för att kunna försvara luftrummet runt , ett område som Försvarsberedningen i sin försvarspolitiska rapport pekar ut som ett område av strategisk betydelse i försvaret av . Försvarsberedningen skriver också i sin rapport att: Flygstridskrafterna kännetecknas av snabb reaktionsförmåga, rörlighet över stora områden, flexibilitet och en mångsidighet i fråga om vilka uppgifter som kan lösas. De är beroende av baser och har därmed begränsningar i förmågan att upprätthålla kontinuerlig närvaro över ett område. är föremål för ett omfattande ombyggnadsarbete som stärker flygplatsens militära roll och ytterst försvaret av . har byggts om för att kunna ta emot större strategiska transportflygplan som C-17. I en andra etapp kommer att byggas om så att flygplatsen kan ta emot fler JAS Gripen-plan. används dessutom för att basera incidentberedskapen, och på området finns också Försvarsmaktens luftstridsskola. I ett läge där osäkerheten i närområde ökar är det viktigt att Försvarsmakten har tillgång till baser över hela landet och särskilt i strategiskt viktiga områden. Detta för att kunna försvara hela landet och upprätthålla incidentberedskap. I ljuset av detta vore det mycket oklokt att fatta beslut som påverkar försvaret av negativt. Vad avser försvarsminister att göra för att garantera att regionala flygplatser av värde för Försvarsmakten inte försvinner, särskilt när det gäller i , som har en central betydelse för luftförsvaret av ?
ip · H21070 · 2014-10-24 00:00:00 — Interpellation 2014/15:70 Den polisiära EU-operationen Mos Maiorum av (V) till Statsrådet (S) I regeringsförklaringen angav statsministern att regeringen avser att verka för lagliga vägar in i EU för skyddsbehövande. Det är ett mycket efterlängtat och välkommet besked. får vi nu kännedom om att det italienska ordförandeskapet i EU initierat en polisiär operation som går under namnet Mos Maiorum. Operationen syftar enligt uppgift till att bekämpa den "illegala invandringen" och kommer att utföras mellan . Samtliga Schengenstater och samarbetsländer är inbjudna att delta. Den övergripande målsättningen är att eliminera de illegala vägarna till EU och att öka kontrollen av de papperslösa inom Schengenområdet. I uppdraget beskrivs bara bristfälligt vilka myndigheter som kan komma att delta från respektive medlemsstat och hur aktionerna kommer att se ut. Klart står däremot att Frontex, myndigheten för samordning av de yttre gränserna, ska spela en central roll. Utöver det väntas Europol tillsammans med statliga polismyndigheter utföra en betydande del av det operativa arbetet. Mycket pekar på att polisiära aktioner kommer att riktas mot kollektivtrafik och andra strategiska knutpunkter. Vi har försökt få information om var och hur beslutet att ska delta, har tagits, men får inga andra svar av än att kommer att delta i Mos Maiorum och att det inte är första gången deltar i en sådan operation. har en ny röd-grön regering som uttalat sig positivt om lagliga vägar in i EU. Deltagande i Mos Maiorum är raka motsatsen till detta. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet gjort det ställningstagandet att fortsatt ska delta i denna och liknande polisiära EU-operationer?