· H110424 · 2014-06-03 18:37:43 — Så här står det:"Bestämmelsen i fördraget ska inte på något sätt påverka medlemsstaternas behörighet att tillhandahålla, beställa och organisera tjänster av allmänt intresse som inte är av ekonomisk art."Det är just det som är det nya i lagen om offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling berör varor och tjänster för 600 miljarder, och säger att jag tycker att det är ett stickspår. Det handlar det definitivt inte om. Regeringen kan genom annan lagstiftning styra så att vi inte ska ha vinstdrivande bolag och riskkapitalbolag i välfärden. Här handlar det om hur vi vill organisera välfärden och att vi behöver använda lagen om offentlig upphandling ifall vi vill gynna non-profit-organisationer som Röda Korset och , vilka slås ut av riskkapitalbolagen.Statsrådets tolkning av det nya direktivet, som jag undrar om han verkligen har läst, innebär att regeringen kommer att införa en lagstiftning som gör det möjligt för non-profit-företag att ha ett kontrakt . Därefter måste de avstå från att delta i anbudsgivningen. Det är ett märkligt sätt från sida att bedriva politik när de säger sig stå bakom non-profit-företag.Det öppnar möjligheter för kommunerna att själva bestämma hur de vill använda lagen om offentlig upphandling. Om det skulle bli en högerregering kan de i så fall erbjuda riskkapitalbolag att delta i upphandlingen. Annars kan man som kristdemokrat i kommunen säga att upphandlingen är reserverad för icke vinstdrivande företag. Det är tydligt att linje är att till vilket pris som helst försvara vinster i välfärden. Vore kvaliteten det styrande skulle se till att pengarna återinvesterades, eller hur?Jag vet inte hur många äldre Attefall mött som säger att deras högsta dröm är att välja mellan olika riskkapitalbolag. Jag har i alla fall inte mött en enda. I stället vill de äldre välja mellan olika insatser som de vill ha utförda, hur det ska ta, vilken omsorg de ska få, om de ska kunna dricka kaffe, gå på promenad eller på teater. Det är sådant de vill välja, inte att välja mellan 300 olika bolag. Det kan vi se till genom att stödja non-profit-företag.Jag tycker att rapport har många styrkor eftersom den bland annat bygger på vad de tre direktiven säger. Den bygger på domar som han verkligen gått igenom, och han hänvisar till olika utfall. Dessutom hänvisar rapporten till fördraget som vill göra gällande är övergripande i detta fall. Jag menar att linjen är ganska tydlig, och den öppnar upp möjligheter. Där borde statsrådet ta ansvar och se till att de granskades ytterligare.Genomförandeutredningen, som statsrådet hänvisar till, och den korrespondens som jag tagit del av, visar att det inte finns några ambitioner att gå in och titta på direktiven utifrån dessa principer. Det finns inte ens ambitioner att göra de sociala tjänsterna på lägre nivåer mer möjliga genom att lägga dem utanför, på en non-profit-nivå.Jag tycker att statsrådet har ett ansvar att för det första läsa rapporten, för det andra se till att de nya direktiven kan införas i svensk lagstiftning, utifrån de möjligheter det öppnar upp, och för det tredje att verkligen fundera på om det är riskkapitalbolagens bästa eller ideella aktörers verksamhet i välfärden man från sida bör förorda. Jag vet exempel på många företag och ideella organisationer som utför hemtjänst hos äldre människor. Det kan vara ett litet städbolag, privat drivet i aktiebolagsform, som växlat över till att även hjälpa till med tjänster inom . Det kan vara en ideell organisation som gör det i organisationsform, men det kan också vara en ideell organisation som gör det i aktiebolagsform. Ska man tillåta en ideell organisation att vara i aktiebolagsform? Aktiebolagsform innebär per definition enligt aktiebolagslagen att man har ett syfte att gå runt och till och med att gå med överskott.Dessa verksamheter bedriver bra hemtjänst. De har nöjda äldre som tycker att det blivit bättre än när kommunen utförde tjänsterna. Vissa av dem vill , , förbjuda. Jag vill ha kvalitetskrav, noggrann kontroll, bra offentliga upphandlingar som skapar bra kvalitet och bra förutsättningar för olika ideella organisationer att delta. Här kan vi bli bättre, och här kan vi utnyttja både det förstärkta upphandlingsstödet som vi håller på att bygga upp i och självklart EU-direktivens riktlinjer.Det finns en övertolkning, upplever jag, i resonemang. Vad är tjänster av allmänt intresse? Ett exempel på det är när man har en verksamhet, ett företag, som kanske har - eller i alla fall en mycket stor andel - människor med funktionsnedsättningar som jobbar i företaget. Då kan man undanta det från offentlig upphandling. Det är den typen av tjänster det handlar om. Men om jag säger att vi ska ha vårdcentraler men att bara organisationer får lämna anbud, inte aktiebolag, är det inte förenligt med de allmänna principer som finns i upphandlingslagstiftningen om icke-diskriminering och likabehandling. Där tror jag att behöver läsa på lite grann.Det handlar om specifika fall av tjänster som inte finns på marknaden, som kräver speciella offentliga ingrepp för att de ska fungera. Då finns möjlighet att använda sig av det som benämns tjänster av allmänt intresse.På bostadsområdet jobbar vi med det. En speciell utredning tittar på hur vi kan utnyttja det när det exempelvis gäller kommunala bostadsbolag som har stora ekonomiska problem. Det handlar kanske om små orter i glesbygd, som har svårt att klara sig. Hur kan kommunen stöttas om den hamnar i kris? Hur kan vi använda regelverket för att hjälpa till i de lägena och undvika att hamna i konflikt med i övrigt? Det gäller mycket specifika fall, sådana som man måste vara mycket noggrann med att specificera. Där finns en del vägledning i direktiv och i domar, men kanske inte så mycket att det är glasklart. Det är ingen generell regel man kan tillämpa på all offentlig verksamhet som man vill upphandla. Där tror jag att har läst lite fel, och den tolkning jag gör är nog den riktiga.Vi måste återföra diskussionen till det som den egentligen handlar om. Jag vill att det ska finnas många utförare som servar människor med goda välfärdstjänster. Jag vill ha bra kontroll så att det blir bra kvalitet, jag vill ha bra upphandling och jag vill ha bra uppföljning av den upphandling som sker, för där brister det . Om det sedan är det lilla aktiebolaget, en ideell organisation eller någon annan struktur som utför tjänsten är för mig underordnat. Det är kvaliteten som är det viktiga för mig.Med och politik blir det i praktiken stopp för alternativen, och det måste förklara för väljarna. Jag vill fråga varför man är så starkt emot att sjukvård och liknande ska få bedrivas i aktiebolagsform men inte när det gäller LSS, för där vill man tillåta att det bedrivs i aktiebolagsform. Eller hur, ? Jag vet exempel på många företag och ideella organisationer som utför hemtjänst hos äldre människor. Det kan vara ett litet städbolag, privat drivet i aktiebolagsform, som växlat över till att även hjälpa till med tjänster inom . Det kan vara en ideell organisation som gör det i organisationsform, men det kan också vara en ideell organisation som gör det i aktiebolagsform. Ska man tillåta en ideell organisation att vara i aktiebolagsform? Aktiebolagsform innebär per definition enligt aktiebolagslagen att man har ett syfte att gå runt och till och med att gå med överskott.Dessa verksamheter bedriver bra hemtjänst. De har nöjda äldre som tycker att det blivit bättre än när kommunen utförde tjänsterna. Vissa av dem vill , , förbjuda. Jag vill ha kvalitetskrav, noggrann kontroll, bra offentliga upphandlingar som skapar bra kvalitet och bra förutsättningar för olika ideella organisationer att delta. Här kan vi bli bättre, och här kan vi utnyttja både det förstärkta upphandlingsstödet som vi håller på att bygga upp i och självklart EU-direktivens riktlinjer.Det finns en övertolkning, upplever jag, i resonemang. Vad är tjänster av allmänt intresse? Ett exempel på det är när man har en verksamhet, ett företag, som kanske har - eller i alla fall en mycket stor andel - människor med funktionsnedsättningar som jobbar i företaget. Då kan man undanta det från offentlig upphandling. Det är den typen av tjänster det handlar om. Men om jag säger att vi ska ha vårdcentraler men att bara organisationer får lämna anbud, inte aktiebolag, är det inte förenligt med de allmänna principer som finns i upphandlingslagstiftningen om icke-diskriminering och likabehandling. Där tror jag att behöver läsa på lite grann.Det handlar om specifika fall av tjänster som inte finns på marknaden, som kräver speciella offentliga ingrepp för att de ska fungera. Då finns möjlighet att använda sig av det som benämns tjänster av allmänt intresse.På bostadsområdet jobbar vi med det. En speciell utredning tittar på hur vi kan utnyttja det när det exempelvis gäller kommunala bostadsbolag som har stora ekonomiska problem. Det handlar kanske om små orter i glesbygd, som har svårt att klara sig. Hur kan kommunen stöttas om den hamnar i kris? Hur kan vi använda regelverket för att hjälpa till i de lägena och undvika att hamna i konflikt med i övrigt? Det gäller mycket specifika fall, sådana som man måste vara mycket noggrann med att specificera. Där finns en del vägledning i direktiv och i domar, men kanske inte så mycket att det är glasklart. Det är ingen generell regel man kan tillämpa på all offentlig verksamhet som man vill upphandla. Där tror jag att har läst lite fel, och den tolkning jag gör är nog den riktiga.Vi måste återföra diskussionen till det som den egentligen handlar om. Jag vill att det ska finnas många utförare som servar människor med goda välfärdstjänster. Jag vill ha bra kontroll så att det blir bra kvalitet, jag vill ha bra upphandling och jag vill ha bra uppföljning av den upphandling som sker, för där brister det . Om det sedan är det lilla aktiebolaget, en ideell organisation eller någon annan struktur som utför tjänsten är för mig underordnat. Det är kvaliteten som är det viktiga för mig.Med och politik blir det i praktiken stopp för alternativen, och det måste förklara för väljarna. Jag vill fråga varför man är så starkt emot att sjukvård och liknande ska få bedrivas i aktiebolagsform men inte när det gäller LSS, för där vill man tillåta att det bedrivs i aktiebolagsform. Eller hur, ? Jag konstaterar att har mycket pengar som han kan slösa bort. 9 miljarder i privata vinster skulle kunna användas till 23 000 fler undersköterskor i äldreomsorgen. Det hade varit kalas; fråga de äldre.Jag skulle vilja fråga varför det finns ett påpekande i direktivet som säger att detta inte bör tillämpas på icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, om direktivet gäller för alla tjänster som läggs på entreprenad. Varför finns då detta påpekande? Om man tittar i rapport ser man att icke-allmänna ekonomiska tjänster är sådana som är solidariskt finansierade, som i EU-domarna benämns gratis. De kan vara delvis avgiftsfinansierade, men avgiften är inte kopplad till storleken på kostnaden för välfärdstjänstens utförande. Det är de som definieras som icke-allmänna ekonomiska tjänster.Här öppnas en möjlighet att gynna non-profit på ett mycket tydligt sätt. Det är därför märkligt att slåss med näbbar och klor för att även fortsättningsvis stimulera vinstintressena. Jag tycker att han verkligen ska titta igenom det ordentligt. Det är tydligt att direktivet undantar välfärdstjänster som är solidariskt finansierade. Det tycker jag är värd en fundering till. Dessutom vill jag skicka med att om statsrådet gör den bedömning han nu har gjort kommer Röda Korset, diakoni och liknande att inte kunna delta i en upphandling . Då kommer de att slås ut nästan helt. Ja, så står det i direktivet, om välfärdstjänsterna blir så att säga ekonomiska i stället för icke-ekonomiska. Det är rätt tydligt, och det är inte enbart som påstår det, utan det gör också andra jurister.Jag kommer att ge statsrådet rapporten och hoppas att han går hem och funderar lite mer på lagen om offentlig upphandling och varför han inte vill stödja non-profit-företag framöver. Jag konstaterar att har mycket pengar som han kan slösa bort. 9 miljarder i privata vinster skulle kunna användas till 23 000 fler undersköterskor i äldreomsorgen. Det hade varit kalas; fråga de äldre.Jag skulle vilja fråga varför det finns ett påpekande i direktivet som säger att detta inte bör tillämpas på icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, om direktivet gäller för alla tjänster som läggs på entreprenad. Varför finns då detta påpekande? Om man tittar i rapport ser man att icke-allmänna ekonomiska tjänster är sådana som är solidariskt finansierade, som i EU-domarna benämns gratis. De kan vara delvis avgiftsfinansierade, men avgiften är inte kopplad till storleken på kostnaden för välfärdstjänstens utförande. Det är de som definieras som icke-allmänna ekonomiska tjänster.Här öppnas en möjlighet att gynna non-profit på ett mycket tydligt sätt. Det är därför märkligt att slåss med näbbar och klor för att även fortsättningsvis stimulera vinstintressena. Jag tycker att han verkligen ska titta igenom det ordentligt. Det är tydligt att direktivet undantar välfärdstjänster som är solidariskt finansierade. Det tycker jag är värd en fundering till. Dessutom vill jag skicka med att om statsrådet gör den bedömning han nu har gjort kommer Röda Korset, diakoni och liknande att inte kunna delta i en upphandling . Då kommer de att slås ut nästan helt. Ja, så står det i direktivet, om välfärdstjänsterna blir så att säga ekonomiska i stället för icke-ekonomiska. Det är rätt tydligt, och det är inte enbart som påstår det, utan det gör också andra jurister.Jag kommer att ge statsrådet rapporten och hoppas att han går hem och funderar lite mer på lagen om offentlig upphandling och varför han inte vill stödja non-profit-företag framöver. Jag vill stödja non-profit. Jag vill ha mer sådan verksamhet i , och vi jobbar med att se hur vi kan skapa bättre förutsättningar för det. Det måste dock ske med beaktande av de regler vi har och med beaktande av icke-diskriminering och liknande.Det jag vill säga till är att hon ska vända sig till SKL och fråga om de står bakom rapporten, eller utkastet till rapport. Fråga om kommun står bakom rapporten så att vi vet om det finns några officiella aktörer som faktiskt ställer sig bakom den och säger att det är rätt tolkning enligt deras uppfattning.Då kan vi få en officiell diskussion. Det finns som sagt bara ett utkast till rapport som ingen ännu har ställt sig bakom. Vi menar att man överdriver tolkningen.Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse innebär exempelvis att man har en aktör som erbjuder låt oss säga av anställningarna till personer med funktionshinder. Man utför en tjänst som inte finns på marknaden i övrigt och reserverar kontrakten för den typen av verksamheter.Ersta diakoni kan lägga anbud som alla andra. De kan också vara med och konkurrera och få anbud på samma villkor som alla andra. Problemet är att ställa villkoren så att man skapar goda förutsättningar för non-profit-organisationer och liknande att vinna upphandlingen. Det är ofta där problemet sitter. Jag har själv träffat företrädare för dessa organisationer och sagt: Vad i lagstiftningen är det som är problemet för er? De fastnar alltid på att utformningen av upphandlingsunderlagen gör att de oftast hamnar i en dålig konkurrenssituation samt på att man inte följer upp kvalitetskriterierna tillräckligt tydligt. Där behöver vi göra mer. Då kan vi främja en god och sund utveckling utan att äventyra , som vi har att lyda. Jag vill stödja non-profit. Jag vill ha mer sådan verksamhet i , och vi jobbar med att se hur vi kan skapa bättre förutsättningar för det. Det måste dock ske med beaktande av de regler vi har och med beaktande av icke-diskriminering och liknande.Det jag vill säga till är att hon ska vända sig till SKL och fråga om de står bakom rapporten, eller utkastet till rapport. Fråga om kommun står bakom rapporten så att vi vet om det finns några officiella aktörer som faktiskt ställer sig bakom den och säger att det är rätt tolkning enligt deras uppfattning.Då kan vi få en officiell diskussion. Det finns som sagt bara ett utkast till rapport som ingen ännu har ställt sig bakom. Vi menar att man överdriver tolkningen.Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse innebär exempelvis att man har en aktör som erbjuder låt oss säga av anställningarna till personer med funktionshinder. Man utför en tjänst som inte finns på marknaden i övrigt och reserverar kontrakten för den typen av verksamheter.Ersta diakoni kan lägga anbud som alla andra. De kan också vara med och konkurrera och få anbud på samma villkor som alla andra. Problemet är att ställa villkoren så att man skapar goda förutsättningar för non-profit-organisationer och liknande att vinna upphandlingen. Det är ofta där problemet sitter. Jag har själv träffat företrädare för dessa organisationer och sagt: Vad i lagstiftningen är det som är problemet för er? De fastnar alltid på att utformningen av upphandlingsunderlagen gör att de oftast hamnar i en dålig konkurrenssituation samt på att man inte följer upp kvalitetskriterierna tillräckligt tydligt. Där behöver vi göra mer. Då kan vi främja en god och sund utveckling utan att äventyra , som vi har att lyda.