ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
· H110331 · 2014-04-15 18:51:36 — Vi har ett skogsland och ett kustland som också berörs.Jag skulle vilja lyfta fram att det ändå har blivit mycket bättre, bland annat tack vare förarbevis och utbildningsinsatser, framför allt för ordning och reda. De insatser som polisen gör med alkoholkontroller under påsk- och sportlovsveckor har varit bra. Det är viktigt att skylta med att kontrollerna sker så att folk blir medvetna om att det inte är okej att ta en pilsner på sjön. Det är nolltolerans på området.Vi får fortsätta att diskutera. Långsiktigt är det viktigt att ha nationella ledsystem och att länsstyrelserna har liknande arbetssätt. är fem länsstyrelser involverade. Alla tolkar lagstiftning, regelverk och förbudszoner på lite olika sätt. Det är inte helt lyckligt, framför allt inte för dem som vill bygga upp besöksnäringen. Det är en styrka att Miljömålsberedningen står bakom uppdraget. Det ska bli intressant att se hur fogar samman förslag för hur man ska klara miljömålet Storslagen fjällmiljö, kanalisera skotertrafiken och eventuella förslag om ytterligare reglering.Här finns naturligtvis en möjlighet för representanter i Nationella snöskoterrådet att jobba med under slutfasen av arbetet med att ta fram texten. Sedan kommer det att på vanligt sätt skickas ut på remiss. Då finns möjlighet att yttra sig om man tycker att förslagen som finns i redovisning är bra eller dåliga.Jag håller med om att det som har gjorts i fråga om förarbevis och alkoholkontroller är viktigt. För båtmotorer, bilar och snöskotrar är det i fråga om buller och klimat viktigt med teknikutveckling. Vi ser att det sker.Jag uppskattar det jobb som görs på i dessa frågor. Hela den stora gruppen organisationer deltar i arbete på ett konstruktivt sätt. Jag hoppas att man når fram till ett bra nytt avtal.Fru talman! Alla vi som har deltagit i debatten är intresserade av att arbetet ska bli bra. Det vilar ett ansvar på oss alla. Jag hoppas att vi kan fortsätta diskussionen för att utveckla snöskoterpolitiken i samma konstruktiva anda som vi har haft i interpellationsdebatten.
· H110354 · 2014-04-01 14:48:15 — I mitt sista inlägg skulle jag vilja fundera lite grann över hur regeringen har hanterat detta. Vi har en gemensam uppfattning med regeringen att vi inte ska ha olika regler för vissa företag jämfört andra företag. Men kommer man till den intressanta delen av förhandlingarna.EU-parlamentet har tagit ställning. Vi har förlorat där, och den konservativa gruppen ETP har vunnit med fem röster. Vad är det som kommer att hända när man går vidare i förhandlingarna? Har man några likeminded-grupper, andra länder, som man diskuterar med för att nå regeringens ståndpunkt? På vilket sätt kommer man att se till att i varje fall få en blockerande minoritet? Jag kan mycket väl föreställa mig länder som väldigt gärna vill ha den här typen av regler, men jag kan också se ett antal länder som kanske inte är så intresserade av detta, där man i princip diskriminerar de stora företagen.Jag är intresserad av hur regeringen kommer att arbeta för att man inte ska göra skillnad på företag och företag i ett rättsligt system. Det skulle jag vilja veta genom mitt sista inlägg. Jag ska passa på att tacka för interpellationen. Jag tror att jag glömde det inledningsvis.Avslutningsvis: Jag har varit mycket tydlig med att det är den och arbetsmarknadsministern som är i denna interpellationsdebatt och svarar på frågor kring Refit, och jag har varit väldigt tydlig med vad regeringen har klargjort att vi inte accepterar, till exempel förändringar vad gäller arbetsmiljö och arbetstagarskydd.Sedan väljer att inte tro på mig. Det har han upprepat . Men han väljer ändå att interpellera, och det gör han alldeles rätt i. Om han sedan vill tro på mig eller inte väljer de här förhandlingarna har vi varit tydliga med vad vi accepterar och inte accepterar. Jag har också svarat på varje fråga som har ställt i interpellationen, så jag känner att jag är klar.
· H110360 · 2014-04-11 10:18:17 — Där har man killar. Det är inte rocket science, utan det är så för att de har bestämt sig. Jag besökte en förskola och skola utanför där av dem som jobbade var män. Så är det för att de har bestämt sig.I inledningen av debatten vittnade ni bägge två om att jämställdhet är mer på var mans och kvinnas läppar . Också många fler män är intresserade av det.Genom de resurser och den kunskap vi sprider om jämställdhetsintegreringsarbetet tror jag att vi är ett långt steg på väg, och jag tror att marknaden kommer att verka för oss. Gruvföretagen och ingenjörsföretagen slåss om kvinnorna, och vi börjar slåss om männen. Kompetensbristen gör att både samhälle och ekonomi verkar för att gå åt rätt håll.Till sist: Det vi vet om förövaren i det förskräckliga förskolebrottet är att han var praktikant. Det understryker behovet av utbildade förskolelärare och barnskötare i förskolan. Vår satsning på och utbyggnad av antalet förskollärarutbildningsplatser är därför ett av många viktiga steg.Jag beklagar, men min talartid är slut. Jag hoppas dock att debatten fortsätter, så ställ gärna fler interpellationer.
· H110374 · 2014-04-01 18:39:53 — Hon hoppas på den nya generaldirektören , som är en alldeles utmärkt person.Under tiden är det många företag som inte hittar rätt personer att anställa på grund av att de inte har rätt kompetens. växer fas 3 med fler inskrivna personer. Arbetsförmedlingens egen prognos säger att det kommer att svälla över till 40 000 om regeringen och får fortsätta.Under tiden får Arbetsförmedlingen inga nya instruktioner. väntar man på en stor utvärdering. Varför inte göra som vi säger, , nämligen låta arbetsförmedlarna göra det de är satta att göra: förmedla jobb?Varför ser ni inte att ni kringgärdar arbetsförmedlarna med regler och fångar in dem i ett nät? Varför ser ni inte att arbetsförmedlarna har alldeles för många att jobba med? Varför ser ni inte att fas 3 är en åtgärd som inte fungerar? Varför ser ni inte de människor som tvingas in i fas 3 utan en enda svensk ettöring i ersättning?Nej, , ta ansvar för det här! Lägg det inte på myndigheter! Idka politik i stället!
· H110383 · 2014-04-08 14:31:08 — Sedan kom Panaxiakonkursen, och har vi en utredning på gång om den.Jag ser framför mig att vi från departementets sida ska diskutera frågan tillsammans med och ta till oss för att få kontanthanteringen att fungera bättre i Sverige.Jag skulle dock också gärna se andra typer av åtgärder, till exempel den jag var inne på tidigare: att försöka få lite kundtryck på bankerna från fackföreningar eller andra intresseorganisationer.Jag tror inte att man löser den här frågan i någon mening genom enkla beslut. Den tekniska utvecklingen vad gäller betaltjänster går så fort att vi måste laga efter läge. är det min uppfattning att arbete sker på ett bra sätt. Det kan säkert utvecklas bättre och på andra ställen, men i huvudsak fungerar det bra.Jag vill upprepa att staten utan tvekan har ett ansvar för betaltjänster, och det tycker jag också att staten tar.
ip · H110411 · 2014-04-02 00:00:00 — vägrade att personligen inställa sig hos för att svara på frågor om köp av det holländska bolaget – detta trots att var ansvarigt statsråd för statliga företag och genom olika uttalanden har medgivit att hon hade kännedom om affären innan genomförde köpet. Visserligen säger hon vidare i en skriftlig kommentar till KU att hon har svårt att svara på frågor om en händelse. Detta är särskilt märkligt eftersom regeringen måste lämna alla handlingar i ett anmält ärende, även de som är hemliga, och har rätt att kalla statsråd som har lämnat regeringen. har, efter att hon lämnade regeringen, av regeringen blivit utsedd till statens representant i styrelsen för . Mot bakgrund av att inte vill medverka i KU:s granskning av Nuonaffär känns det olustigt att ha en sådan representant i ett annat statligt företag. Min fråga till statsrådet blir mot den bakgrunden: Är det i linje med regeringens ägarpolicy att styrelserepresentanter kan sitta kvar i statliga styrelser när man vägrar att medverka i KU:s speciella uppdrag att granska regeringen?
ip · H110415 · 2014-04-04 00:00:00 — EU och förhandlar just nu om frihandelsavtalet (Transatlantic Trade and Investment Partnership). Målsättningen är att så mycket tullar och andra så kallade handelshinder som möjligt ska tas bort för att främja handeln. Men lagar och regler som har till syfte att skydda miljö, djur och folkhälsa kan ofta hamna i konflikt med önskemålen om en friare handel. I ges djur rutinmässigt antibiotika, både som ett sätt att förebygga sjukdomar och i tillväxtsyfte. I och EU är det förbjudet. I doppas kyckling i en klorlösning för att den ska få en finare färg. I och EU är det förbjudet. I används genmodifierade produkter som livsmedel i relativt stor utsträckning. Det förekommer inte i och EU. I finns en mängd kemikalier, bekämpningsmedel och tillsatser i livsmedel som inte är tillåtna i och EU. kommer förstås att vilja exportera mer livsmedel än med stöd av TTIP. Vad händer när dessa olika principer krockar? uppfattning är att varken eller EU ska tvingas sänka sina nivåer för skydd av miljö, djur och folkhälsa. Som TTIP är utformat finns en risk för att den fria handeln överordnas dessa andra viktiga intressen. Om parterna inte kan komma överens kan storföretag stämma länder i specialdomstolar skapade för TTIP. I förslaget till handelsavtal finns investerarskyddet inskrivet genom så kallad Investor State Dispute Settlement (ISDS). Med investerarskyddet i ryggen kan företag stämma stater om de anser att deras investeringar är hotade. Det kan exempelvis handla om för hårda lagar och bestämmelser på miljö- och folkhälsoområdet. Dispyterna kommer inte att avgöras inom det allmänna domstolsväsendet, utan genom ett speciellt skiljedomsförfarande med skiljedomstolar som står utanför det allmänna domstolsväsendet. Processerna kring detta kan bli mycket kostsamma och kan verka avskräckande på progressiv politik. Det finns redan exempel på detta. Tobaksbolaget har stämt staterna och för att de infört krav på så kallade plain packages, paket utan tobaksreklam. och Eon har dragit den tyska staten inför skiljedomstol för uteblivna vinster på sina kärnkraftsanläggningar när beslutat att avveckla kärnkraften. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Avser statsrådet att verka för att viktiga politikområden som miljö, djurskydd, konsumenträtt och arbetsrätt ska vara överordnade principen om fri handel? Avser statsrådet att verka för att principerna om investerarskydd och skiljedomsförfarande utanför det ordinarie rättsväsendet lyfts ut ur förhandlingarna om TTIP?
ip · H110416 · 2014-04-03 00:00:00 — Interpellation 2013/14:416 Kapacitetsbrister i järnvägsnätet av (S) till Finansminister (M) Dåligt underhållna järnvägar kostar svensk industri miljarder. En färsk rapport avslöjar att kapacitetsbristen är större än vad tidigare redovisat. Det visar sig att utvecklingen har överträffat prognoser för stambanan genom övre . trafikerades sträckan av den trafikmängd som uppskattat för . Vidare finns endast sju tåglägen kvar att fördela på sträckan –, räknat i båda riktningarna. Det är alldeles för lite för att kunna möta den kommande efterfrågan. Bansträckningen kommer att närma sig en trafikinfarkt om ett dubbelspår inte påbörjas med spaden i backen . Att möta kapacitetsbristen med en utbyggnad av mötesstationer på stambanan genom övre räcker inte. Ett beslut om Norrbotniabanan mellan och är utan tvekan brådskande. Den bristfälliga investeringsviljan drabbar redan jobben och riskerar svensk industris konkurrenskraft och då också den svenska ekonomin. Vad avser finansministern att göra för att industriexporten inte ska spåra ur, för att tågen ska gå och för att nya spår ska byggas ?
ip · H110417 · 2014-04-07 00:00:00 — Interpellation 2013/14:417 och miljöbelastning på av (S) till Finansminister (M) Regeringen bör i dialog med få till stånd en omprövning av stängningen av tullstationen vid . Drygt 868 000 personer reste via hamn och det fraktades nära gods . vill överföra tullklareringen till och brottsbekämpningen ska ske via stickprovskontroller utförda från mobila enheter. Företrädare för , kommunen och hamnen är djupt oroade. Det pågår en omfattande utbyggnad av hamn och förhoppningen är att trafiken till hamnen ska fortsätta växa. En växande hamnverksamhet i uppges vara starkt kopplad till de strängare miljökrav som gäller för fartygsbränslen och därmed ökade bränslepriser, vilket gynnar hamn som erbjuder den kortaste vägen till och över . beslut att stänga klareringsexpeditionen i kommer att få miljömässiga konsekvenser i form av både ökad trafik och utsläpp. uppskattar att nedläggningen av tullklareringen i innebär att maximalt 80 lastbilar kommer att behöva åka omvägen till för att tullklarera där i stället för i . Vad gäller belastningen på har beräknat att denna kommer att öka till sammanlagt 150 ärenden efter stängning av klareringsexpeditionen vid . Om man räknar med att en klarering på innebär en omväg med uppstår en ökning av koldioxidutsläpp och andra utsläpp från dessa lastbilar. Kilometerna ska köras via vägarna 77 och 273, som passerar orter som Finsta och . Vägarna lär vara av mycket låg standard och att förbättra den tar också tid – fram till vilken de tunga lastbilarna ska köras från i vår. Finansministern borde veta att ordet ekonomi betyder hushållning. Hushållning handlar inte bara om pengar utan också om hanteringen av våra naturresurser och miljön. Luften kan förefalla vara en gratis tillgång men vi inser alla hur illa det är med försämrad luftkvalitet och att utsläppen driver på växthuseffekten. Finansministern, tycker jag, bagatelliserar på ett högst olämpligt sätt problemen med den ökad lastbilstrafik som stängningen av tullklareringen i ger upphov till. Det gynnar ju knappast heller miljöbelastningen på att det dit förs en omfattande lastbilstrafik av fordon med okända miljökvaliteter. Vi kan mycket väl få mycket smutsiga fordon till . Mina frågor till finansministern är: Vilka kontakter har tagits med och berörda kommuners miljöförvaltningar då miljökonsekvenserna av förslaget har utretts och hur har dessa svarat? Vilka uppgifter kan finansministern lämna om trafikmiljön och olycksriskerna då konsekvenserna av förslaget har utretts?
ip · H110418 · 2014-04-07 00:00:00 — Interpellation 2013/14:418 Staten och kommunernas framtid av (S) till Statsrådet (M) Kommunernas ekonomiska framtid är i mycket kopplad till statens ekonomiska politik och statsbidragen. Statsrådet och regeringen låter kommunsektorn betala de skattesänkningar på 140 miljarder som genomförts . kunde i ett pressmeddelande berätta att i 106 av landets 290 kommuner höjs den totala kommunalskatten, medan den sänks i sex kommuner. Den genomsnittliga kommunalskatten ökar från 2013 till 2014. När regeringen tillträdde 2006 var siffran 31,60. De största ökningarna 2014 gjordes i följt av och . De 106 kommuner för vilka uttaget av kommunalskatt ökar, utgör av befolkningen. fick av befolkningen höjd kommunalskatt, inte minst eftersom många landsting tvingades höja skatten. har den högsta kommunalskatten i landet , följt av . De lägsta kommunalskatterna finns givetvis i höginkomsttagarkommunen . Genomsnittet över åren i riket ser kanske inte så drastiskt ut men bakom denna siffra döljer sig att många enskilda kommuner och landsting tvingats till större skattehöjningar av regeringens njugghet mot kommunsektorn. Kommuner och Landsting har i sin Ekonomirapport pekat på att kommunernas långfristiga skulder ökat kraftigt . Kommunernas skulder (skilda från kommunägda företags skulder) har ökat med . Vad ligger då bakom skattehöjningarna i kommunerna? Det handlar om flera saker: regeringens katastrofala landsbygds- och glesbygdspolitik som utarmar mindre orter regeringens bristande intresse för industri- och näringspolitik, vilken innebär att man mest tittar på när bruksorter, enskilda företag och hela branscher utraderas regeringens misslyckande med arbetslösheten där kommunerna tvingas ta ansvar genom ökade kostnader för försörjningsstödet. De verkningslösa jobbskatteavdragen med flera skattesänkningar gör att budgetutrymmet för statsbidrag till kommunerna minskar. I fråga om den eftersatta infrastrukturen tvingas kommuner och landsting till medfinansiering eftersom regeringen hellre vill sänka skatter än investera i framtidens kommunikationer. Hur allt detta slår skiljer sig också mycket åt mellan olika kommuner och landsting. faller isär med den borgerliga regeringens politik. Mina frågor till statsrådet med anledning av detta är: Hur avser statsrådet att hantera de kommunalekonomiska utmaningarna från statens sida? Hur avser statsrådet att hålla ihop rikets alla kommuner och landsting utifrån de väldigt olika kommunalekonomiska förutsättningar som ges?
ip · H110419 · 2014-04-07 00:00:00 — Interpellation 2013/14:419 En mer lättillgänglig hemtjänst av (S) till Statsrådet (KD) Tillgången till bra hemtjänst är en förutsättning för att många äldre kan bo kvar hemma och för att de kan ha ett större inflytande och mer delaktighet över sitt liv. Flera kommuner har infört ett enklare sätt för att ge tillgång till hemtjänst för dem som behöver den. Brukaren kommer där överens med utföraren om vad som ska göras, och man behöver inte gå vägen över utredning och biståndsbedömning. Enligt uppgift finns det ingen anledning att tro att skulle missbrukas eller överkonsumeras. De kommuner som infört modellen lägger tonvikt vid stöd, information och uppföljning och för att garantera rättssäkerhet finns alltid möjlighet till biståndsprövning. I en rapport från Äldrecentrum, som presenterades, lyfter man fram modellen som fördelaktig för många äldre. Den beskrivs som tillgänglig, och den ger också större möjligheter till att möta den enskilde brukarens särskilda behov. Det råder dock osäkerhet kring rättsläget, och till exempel har fått vitesföreläggande av för att man inte gör biståndsbedömning. Andra kommuner som vill införa modellen vågar inte på grund av osäkerheten. Regeringen har tillsatt en utredning där bland annat frågan om hemtjänst utan biståndsprövning ska belysas och det är tillfredsställande, men direktiven till utredningen är knappa och otydliga och man kan befara att utredningen inte kommer att gå tillräckligt långt och vara tillräckligt skarp i sina förslag. Mina frågor till statsrådet är: Anser statsrådet att direktiven till utredningen är tillräckligt tydliga för att uppnå det önskade resultatet om en mer tillgänglig hemtjänst? Hur avser statsrådet att hantera att de kommuner som inför en modell för att göra mer tillgänglig riskerar att, som , drabbas av vitesföreläggande från ?
ip · H110420 · 2014-04-07 00:00:00 — Interpellation 2013/14:420 Statsministern och skattesänkningarna av (S) till Statsminister (M) Statsministern har med uppbackning av finansministern uttalat att det inte ska bli några fler skattesänkningar : varje reform ska finansieras krona för krona. Det oroande är dock att det även före valet fanns sådana signaler från statsministern, men skattesänkningarna fortsatte så fort valdagen var över. I tidningen nr 7/2014 återges också ett uttalande av finansmarknadsminister . I den journalistiska texten skrivs med någon form av koppling till ett yttrande av att justeringar av skatter, som jobbskatteavdraget, skapar fler jobb. därefter uttalas enligt Riksdag & Departement följande: Tittar vi framåt så ska vi fortsätta den här vägen, när den offentliga ekonomin så tillåter. Det vill säga, det måste bli större skillnader mellan att arbeta och att inte arbeta, sade finansmarknadsminister . I sak innebär detta att nya skattesänkningar är att vänta och att såväl klyftan mellan pensionärer och löntagare som mellan löntagare och andra grupper ska ökas, jämfört med (2014). Uttalandet kan givetvis också innebära ytterligare sänkningar i fråga om a-kassa, sjukersättning etcetera. Vi talar alltså inte om något skattesänkningsstopp utan mer om en paus, och det har alltmer börjat låta som att inte ens denna paus är så säker. Det är knappast någon hemlighet att jag tillhör dem som menar att dagens skatter inte kan avskaffas eller skattesatser sänkas utifrån de stora behov vi ser inom skola, vård och omsorg. Tar staten inte ut skatterna så förflyttas ansvaret över till kommunsektorn som tvingas till en kombination av skattehöjningar och social nedrustning – det senare främst genom sänkt kvalitet och utglesad bemanning. under ekonomisk stress förleds också många kommuner till att låta privata företag ta över driften av olika verksamheter och sköta nedrustningen utifrån vad som då kallas effektivitet. Jag tycker att det är djupt tragiskt att det viktiga effektivitetsbegreppet på detta sätt helt förstörs och solkas ned. Effektivitet behövs i all verksamhet men resurserna måste stå i proportion till mål som god kvalitet. Mina frågor till statsministern är: Står statsministern fast vid sina uttalanden om att det inte blir några skattesänkningar i de borgerliga budgetarna för ? Avser statsministern att på andra sätt försöka öka skillnaderna i inkomster mellan löntagare och pensionärer samt mellan löntagare och andra grupper?
ip · H110421 · 2014-04-07 00:00:00 — Interpellation 2013/14:421 Utvecklingen på fritidshemmen av (S) till Utbildningsminister (FP) Fritidshemmen är en viktig del i barns uppväxtvillkor. Barnen behöver trygghet, stimulans och möjlighet till utveckling. Det behövs mindre grupper och fler i personalen för att utveckla den pedagogiska verksamheten. Barnen behöver både lugn och ro, kreativ fritid och nyttiga mellanmål. Tyvärr går utvecklingen åt fel håll. Det blir större grupper och fler barn men inte fler anställda. Statistiken visar en mycket oroande trend som pågått alldeles för . Det går ut över barnen som riskerar att inte få det stöd som de har rätt till. Dessutom är många föräldrar oroliga för stora barngrupper och för att det är för lite personal. var det 7,5 barn per anställd. har den siffran nästan fördubblats till 13 barn per anställd. har antalet barn ökat medan antalet anställda inte har ökat alls. går 425 900 elever/barn på fritidshem, en ökning med 14 700 elever . och fram till har antalet barn ökat medan antalet grupper har minskat. Vad avser ministern att göra för att minska antalet barn per fritidsgrupp? Vad avser ministern att göra för att öka antalet fritidspedagoger? Vad avser ministern att göra för att höja kvaliteten på fritidshemmen? har frågat mig vad jag avser att göra för att minska antalet barn per fritidsgrupp, vad jag avser att göra för att öka antalet fritidspedagoger samt vad jag avser att göra för att höja kvaliteten på fritidshemmen.De kvalitetsbestämmelser som finns för fritidshemmens verksamhet ska följas. I skollagen och i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet anges bland annat att utbildningen i fritidshemmen ska stimulera elevernas utveckling och lärande och erbjuda eleverna en meningsfull fritid och rekreation. Enligt gällande rätt ska eleverna erbjudas en god miljö för sitt lärande och sin utveckling.Staten har uppfyllt sitt ansvar avseende reglering och tillsyn, vilken bedrivs av . Huvudmännen ska fullgöra sitt åtagande att följa skollagens och läroplanens reglering och därmed se till att verksamheten i fritidshemmet håller god kvalitet. Det är huvudmannens och rektors ansvar att anpassa elevgruppernas sammansättning så att omsorgen och det pedagogiska uppdraget kan tillgodoses, liksom att följa upp och utvärdera gruppernas sammansättning och storlek.I den nya lärarutbildningen finns en tydlig profilering mot arbete i fritidshem, som är en egen inriktning inom grundlärarexamen. Fritidspedagoger kan dessutom vara behöriga att bedriva undervisning inom årskurser 1-3 och 4-6 i de ämnen som de har tillräckliga ämnesstudier i. Fritidspedagoger har dessutom tillgång till flera kurser i regeringens kompetensutvecklingsinsats Lärarlyftet. Detta torde dels bidra till att fler intresserar sig för att bli lärare med inriktning mot arbete i fritidshem, dels till att fler stannar kvar i läraryrket.Talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad.