ip · H2106 · 2014-10-09 00:00:00 — Interpellation 2014/15:6 Arbetsmarknaden för yngre och äldre av (M) till Finansminister (S) Nedmonteringen av arbetslinjen hotar välfärden. Nya har bidragit till att jobbmotorn satts i gång i . riskerar den att avstanna. Pricksäkert och effektivt väljer vänsterregeringen att presentera politiska förslag som slår hårt mot jobben. Ett av de första beskeden som den nytillträdda regeringen lämnade var att man kommer att höja arbetsgivaravgiften för unga. Man gav också beskedet att man ska återinföra löneskatten för personer . Med dessa två förslag kommer det alltså att bli dyrare för arbetsgivare i att anställa både äldre och yngre. Dubbelt så många jobbar jämfört med . Det är inte en slump utan ett resultat av att Alliansen genomfört reformer som både gjort det mer lönsamt för äldre att arbeta men dessutom sänkt kostnader för arbetsgivare som anställer äldre. är det närmare 50 000 fler unga som jobbar jämfört med . Enligt IFAU har de nedsatta arbetsgivaravgifterna för unga ökat sysselsättningen. Trots fina tal om att sätta jobbskapandet i centrum visar det sig nu att kärnan i den ekonomiska politiken – precis som för tidigare röda regeringar – är höjda skatter på jobb och företagande. Detta leder fel. För att vi ska klara våra gemensamma åtaganden framöver behöver fler komma i arbete. Jag vill fråga finansminister : Hur menar finansministern att höjda kostnader för att anställa unga och personer kommer att leda till fler i arbete och fler arbetade timmar? har frågat mig hur höjda kostnader för att anställa unga och personer kommer att leda till fler i arbete och fler arbetade timmar. Den tidigare regeringens nedsättning av sociala avgifter för unga är en ineffektiv åtgärd. Den innebär att staten subventionerar arbetsgivare som ändå anställer unga. En rad oberoende bedömare menar att reformen haft mycket små effekter på sysselsättningen, särskilt i förhållande till kostnaden. Det är mer effektivt att satsa resurser på ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Därför behövs investeringar i jobb, utbildning och praktikplatser. Ingen ung människa ska behöva gå arbetslös i . Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen bland annat utbildningskontrakt för att möjliggöra för unga arbetslösa att slutföra sin utbildning. Regeringen föreslår också traineejobb, där unga arbetslösa ges möjlighet att arbeta i välfärden som de får en relevant yrkesutbildning. Lön och pension bör beskattas på samma sätt. Att återinföra den särskilda löneskatten för personer är ett steg mot ökad likformighet i skattesystemet. Resurserna kan också användas mer effektivt genom åtgärder för att alla ska kunna arbeta längre. Alla människors kompetens ska tas till vara så länge de kan och vill arbeta. klarar många personer inte av att arbeta till . Hög arbetsbelastning, stress och osäkra anställningar skapar arbetsmiljörelaterade problem på många arbetsplatser. Regeringen föreslår därför satsningar på att förbättra arbetsmiljön och stärka arbetslivsforskningen i budgetpropositionen . Välkommen, , till interpellationsdebatterna! har och talat om ett paradigmskifte i svensk politik. Jag kan inte annat än hålla med. Det är ett paradigmskifte eftersom vi nu går ifrån en ansvarsfull politik som har fört genom kris och lågkonjunktur. Den ska bytas ut mot osäkerhet och lägre tillväxt. Det är ett paradigmskifte eftersom vi nu har en finansminister som talar om jobb och en aktiv näringspolitik men i själva verket lägger stora skatter på företagande och jobb. Skattehöjningarna och därmed också kostnaderna för företag och arbete är så stora som 40 gånger mer än vad man vill satsa på företagande. Det är ett paradigmskifte eftersom vi nu har en finansminister som avstår från att beräkna och presentera jobbeffekterna av sin politik. Det är ett paradigmskifte eftersom vi nu tar resurser från jobbskapande politik för unga och äldre och använder dem till att höja ersättningar för dem som inte jobbar. Det är definitivt att paradigmskifte när vi nu ser en regering som inte har ett jobbmål utan ett arbetslöshetsmål. Det är ett mål man kan nå utan ett enda nytt jobb. Vi ser också ett paradigmskifte i det som svarade på interpellationen men också i Gomorron när hon fick frågan om vad som är det mest jobbskapande i hennes budget. Då svarade hon: traineejobben. Det är det mest jobbskapande - av staten till finansierade ettåriga platser i offentlig sektor för ungdomar. Det är det mest jobbskapande som den här regeringen har i sin budget. Dessutom, herr talman, måste det ses som ett paradigmskifte att vi har en finansminister som beskriver svensk ekonomi som att den är i djup kris. Det är hon rätt ensam om. Den här frågan har jag ställt till finansministern eftersom jag tror och tycker att det är viktigt att fler unga kommer in på arbetsmarknaden och att fler äldre stannar kvar lite längre. För att hitta drivkrafter för arbetsgivare att anställa en ung i stället för en äldre när vi har en väldigt sammanpressad lönestruktur är just sänkta kostnader en viktig väg att gå. Om det är så - och det är en fråga jag vill ställa till finansministern - att höjda kostnader inte spelar någon roll för företagen eller sysselsättningen, då måste man undra varför regeringen kompenserar kommunerna för den höjda kostnaden för att ha unga anställda. Varför ska kommuner kompenseras men inte de företag där många av de nya jobben vuxit fram? För mig är det bekymmersamt att vi har en finansminister som talar om jobb men lägger fram förslag som faktiskt hotar jobb. Det är ännu mer bekymmersamt att man inte tar med de här beräkningarna i den budget som man presenterar . Att inte visa vilka sysselsättningseffekter de här åtgärderna får är inte att ta ansvar, herr talman. Ja, det är ett paradigmskifte med borgerlig regering, där det har funnits ett svar på alla frågor. På alla frågor som någonsin har ställts och alla problem som någonsin har uppkommit har det funnits ett svar: sänkt skatt. finns det en regering som har lite andra idéer, som ser att den politik som har verkat inte skapade alla de jobb som den tidigare regeringen och även många ekonomer hade trott att den skulle göra i just de beräkningar som tycker är så viktiga. Vi ser att de förhoppningarna tyvärr inte infriades. Det räcker inte att sänka skatten och sedan vänta, rulla tummarna och hoppas att jobben ska komma. Ungdomsarbetslösheten har inte sjunkit efter det att man sänkte arbetsgivaravgiften för ungdomar. Tvärtom steg den sedan. Det kanske inte är så konstigt eftersom det mest effektiva sättet att stimulera att ungdomar får arbete kanske inte är att subventionera alla de ungdomar som skulle haft jobb i alla fall, de som i alla fall hade haft jobb på . Det är naturligtvis mer effektivt att lägga resurserna på de ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Här finns ett paradigmskifte: I stället för att subventionera anställningar för unga, nyutexaminerade handelshögskolestudenter, läkare, civilingenjörer eller ungdomar som har gått yrkesprogrammen på gymnasiet och får jobb direkt vill vi vända resurserna mot de ungdomar som bevisligen har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det är ungdomar som har varit arbetslösa . Vi ser att de som framför allt är arbetslösa bland ungdomar är de som inte har klarat av gymnasieutbildningen. För dem är det väldigt svårt att komma in på arbetsmarknaden, och det lär inte bli lättare när de här ungdomarna blir lite äldre, om 10, 20, . De har ett långt arbetsliv framför sig. Då säger vi: Det är bättre att de ungdomarna får en möjlighet att få det stöd de behöver för att ta sig igenom gymnasiet, till exempel genom att kombinera gymnasiestudier på halvtid med ett jobb på halvtid. Det är ett förslag som vi lade fram i budgeten och som vi nu hoppas kommer att passera genom . Det handlar om att ungdomar som är arbetslösa och som inte har gått ut gymnasiet ska kunna göra den här kombinationen och få den här lilla moroten av att ha ett jobb, ett halvtidsjobb. Men det får man bara om man också slutför gymnasieutbildningen. Det är något som har provats i flera svenska kommuner och som har haft väldigt fina resultat. Men vi tycker också att ungdomar som har en gymnasieutbildning och som inte har fått in en fot på arbetsmarknaden ska få möjlighet att ha ett traineejobb i äldreomsorgen. Det är, precis som du säger, hundraprocentigt subventionerat av det offentliga, precis som alla andra jobb i offentlig sektor och precis som den lön som du och jag har. Det är hundraprocentigt subventionerat av det offentliga. Det här kommer att vara riktiga anställningar. Vi använder de yrkesintroduktionsavtal som är tecknade mellan arbetsgivarnas parter och som för övrigt den tidigare regeringen har lyft fram som en väldigt viktig svensk modell för att ungdomar ska komma in i arbete. Ni lade ju också på en subvention för att fler ungdomar skulle kunna ha sådana här yrkesintroduktionsavtalsjobb. Det är precis det vi gör, fast vi lägger in en lite större subvention. Det blev ju inte så många jobb med er modell. Där lägger vi in en större subvention så att fler ungdomar ska få möjlighet att få en riktig anställning. Då får man in en fot på arbetsmarknaden. Sedan ska man kunna kombinera det med utbildning. På så sätt får ungdomar in en fot på arbetsmarknaden som våra äldre, som är i behov av hemtjänst eller äldreomsorg, kan få en tryggare vardag. Och de som jobbar i äldreomsorgen kan få lite extra hjälp, hjälp med tunga lyft, eller få lite extra tid för de äldre. Det är vårt förslag. Det är jag stolt över. svarar fortfarande inte på frågan: Hur många fler jobb blir det när man höjer kostnaden för att anställa äldre personer och de här unga? Jag håller med om att ungas jobb är prioriterade. När säger att det bara fanns ett svar från den tidigare alliansregeringen är det sant. Men det var inte det svaret använde. Det handlar om jobb. Hur kan vi få fler jobb i ekonomin? Vi har startat en jobbmotor. Mitt i den hårdaste motvind, i en kall lågkonjunktur, har jobben vuxit fram. Det är över 340 000 fler jobb. Det är unikt. Om inte kan erkänna det har vi verkligen ett paradigmskifte. Då har vi en finansminister som helt stänger ute omvärlden och inte ser att vi faktiskt har fått fler jobb. Men jobben måste fortsätta att bli fler. Det är därför vi i Alliansen är så tydliga med att den jobbskapande motorn måste fortsätta. Det måste läggas i en högre växel, inte lägre. När det gäller unga är det väldigt tydligt så att många unga nu har kommit i jobb, men många fler unga behöver göra det. Utbildning är A och O. Det har jag sagt . Det är därför som vi har sagt att den som inte har gjort klar sin gymnasieutbildning måste få stöd för att göra det. Vi har haft ett generöst studiestöd för just de personerna. Det håller jag med finansministern om. Men låt oss nu gå till den fråga som ingen visste någonting om för en månad sedan, nämligen att ni nu också höjer kostnaden för äldre. Det är uppenbart så att ni nu ska finansiera de löften som ni gav: allt till alla. Det kommer naturligtvis inte att ske, för det var så många löften ni levererade. Men några av de här löftena, som ni finansierade, ska ni nu hämta hem pengarna för. Då tar ni det från jobb och företagande. Det är svart på vitt. Och det är ett förslag som ingen visste något om, nämligen att höja kostnaden för att anställa äldre. Jag har haft förmånen att träffa många äldre som har stannat kvar på arbetsmarknaden. Finansministern vet ju också att vi behöver fler unga som kommer in snabbare och att vi behöver fler äldre som orkar jobba lite till, kanske eller . Men många arbetsgivare är rätt skeptiska, dessvärre, och har negativa attityder till äldre arbetskraft. Därför behöver vi uppmuntra detta. Det är dubbelt så många som jobbar , jämfört med . Det beror på många saker, såklart. En del har varit drivkraften för arbetsgivare att låta de här personerna stanna kvar. Jag ställer då frågan till finansministern: Vad får det här för effekter på äldres sysselsättning? Jag får inget svar på den frågan. Det är en viktig fråga för alla de företag som har startat, till exempel Pensionärspoolen i eller Seniorfixaren i . Där har man dessutom ofta både RUT-tjänster och äldre anställda. De äldre är glada - de kan jobba - och företagen har skapat nya jobb. Kommer det här inte att påverka företagandet? Återigen: Om det inte har någon effekt att höja kostnaderna för de här arbetsgivarna, varför kompenserar regeringen just kommunerna, om det inte påverkar kostnader, verksamheter och sysselsättning? Det här är en fråga som jag fortfarande inte har fått svar på, herr talman. Det finns två sidor. Om det var så att länder som inte hade någon skatt var de länder som hade högst sysselsättning och minst antal arbetslösa skulle vi ha ett problem. Men det är faktiskt inte alls så världen ser ut. Alla skatter man tar ut påverkar naturligtvis ekonomin, men hur man använder skatterna påverkar också ekonomin. Resultatet av er politik är till exempel att ni har använt alla resurser som har vuxit fram i ekonomin, och mer därtill, till att sänka skatten. Ni har sänkt skatten för personer som arbetar. Men det har till exempel gjort att kvaliteten i äldreomsorgen har sjunkit, som sedan har fått resultatet att över 100 000 personer - de flesta är kvinnor - har gått ned i arbetstid för att de inte tycker att äldreomsorgen håller tillräckligt hög kvalitet. Det får också jobbeffekter. Man måste titta på vad skatten har för jobbeffekt men också på vad man använder skattepengarna till och vad det har för jobbeffekt. Det vi gör i den här budgeten är att vi finansierar alla de reformer vi lägger fram. Det har vi varit tvungna att göra, eftersom er regering har lämnat ett mycket stort hål i statens finanser efter sig. Det är så stort att vi nu lånar 10 miljoner för att finansiera era skattesänkningar. Det gör att vi behöver finansiera reformer. Det är vi ändå ense om. Även har ju månad ut och månad in talat om att kronaförkrona-principen gäller och att man måste finansiera alla reformer. Om det inte finns några pengar att genomföra reformer för, , är väl pengarna slut - eller hur? Det finns inga pengar. Pengarna är slut. Då måste vi finansiera våra reformer, och då behöver man höja skatten. Då får det vara genomtänkt hur man förändrar skatten men också hur man använder pengarna. Ja, vi höjer skatten, men vi använder de pengarna till offensiva satsningar för att jobben ska kunna bli fler. Det handlar om att investera mer i infrastruktur. Det handlar om att investera mer i företagande, till exempel ungt företagande, turism och exportsatsningar. Det handlar om att satsa mer på utbildning, så att ungdomar kan få en utbildning men också att fler av de ungdomar som skulle vilja få en högre utbildning kan få det. Vi vänder den trend som den borgerliga regeringen har haft med att dra ned på antalet högskoleplatser. Det var en borgerlig regering som ville att färre ungdomar skulle få möjlighet att få en högre utbildning. Detta vänder vi. Det är också ett paradigmskifte. Fler ungdomar ska få möjlighet att läsa vidare på högskolan. Vi ser också att välfärden är någonting som är viktigt för arbetskraftsutbudet. Därför ökar vi resurserna så att vi kan anställa fler i äldreomsorgen men också i barnomsorgen. Vi vet hur viktigt det är med en väl fungerande välfärd, inte minst för att kvinnor ska kunna arbeta och kvinnor ska kunna arbeta heltid. Det är klart att det är en ekonomi. Om man inte skulle ha någon barnomsorg skulle man naturligtvis ha lägre skatt. Men då skulle det vara mycket svårare för föräldrar att jobba. På så sätt är det förnuftigt att ta ut skatt för att se till att man har en väl fungerande välfärd, så att människor, både de som har äldre föräldrar och de som har barn, ska kunna jobba. På så sätt kan skattehöjningar, om man använder pengarna rätt, faktiskt leda till högre sysselsättning och lägre arbetslöshet än om man har väldigt låga skatter. Och tittar vi oss runt omkring i världen ser vi ganska ofta att länder som har ett ganska högt skattetryck också har en väldigt hög sysselsättningsgrad. Det är det som är tankarna bakom regeringens politik. Vi redovisar också i finansplanen en samlad bedömning av vad våra åtgärder har för effekt på sysselsättning. Bedömningen är att arbetslösheten sjunker något på kort sikt men att de långsiktiga effekterna av den samlade politiken är osäkra. Det är de alltid. har vi läst finansplaner med väldigt optimistiska bedömningar om vilka fantastiska effekter jobbskatteavdragen ska ha på sysselsättningen, som tyvärr sedan inte har infriats. Det ska vara genomtänkta skatter - precis. Jag delar finansministerns bild av att det inte handlar om att ha världens lägsta skatter. Det har vi verkligen inte. Det är ingen som betvivlar detta. Men frågan är just: Är de genomtänkta? Är det mest genomtänkta man kan göra att beskatta jobbframväxt och jobbtillväxt? Är det mest genomtänkta man kan göra att göra det dyrare att anställa äldre personer, när vi nu äntligen ser att fler äldre stannar kvar på arbetsmarknaden? Är det mest genomtänkta man kan göra att höja kostnaderna för att anställa unga, när vi ser att fler unga behöver komma in och vi har en sammanpressad lönestruktur och unga har svårare att konkurrera om jobben? Sedan står än en gång i kammaren, och vi hör henne ofta på andra ställen också, och talar just om jobbskatteavdragen och hur förfärligt det är att vi har sänkt skatten för vanliga människor, hur förfärligt det är att sjuksköterskor har en hel månadslön till att leva av, kunna konsumera och ha en lite friare tillvaro och hur förfärligt det är att en undersköterska, en brandman eller en lärare har mer pengar kvar i plånboken. Men sanningen är ju att Socialdemokraterna varje gång som vi har sänkt skatten för vanligt folk har tyckt att det har varit en ganska bra idé och inte heller återställt något på det sättet, därför att det påverkar ekonomin. Skatter påverkar ekonomin, och skatter kan också leda till fler jobb. Varför satsar man då med en sådan kirurgisk precision på skatter som slår mot företagandet i när vi behöver fler företag som växer och anställer? De över 340 000 nya jobb som har vuxit fram har ju främst kommit i den privata sektorn. Och varför är det så viktigt? Jo, det är då vi också får mer resurser till välfärd. Vi har 340 000 fler skattebetalare som är med och betalar till en god omsorg och till en bra skola. Det är på så sätt vi kan få att växa. Det är också så vi långsiktigt skapar trygghet - inte genom att slå hårdast mot de sektorer där jobben växer fram, för har vi i så fall inga resurser till välfärd, herr talman. Resurser till den framtida välfärden skapas av att fler arbetar, och det är därför som regeringen i budgeten satsar stort på att fler jobb ska växa fram. Det är det som är i fokus, och det är också därför regeringen har satt upp målet att ska ha den lägsta arbetslösheten i EU . Det som är bra med det målet är att vi inte bara ska fokusera på arbetslösheten, utan vi ska också noga följa sysselsättningsutvecklingen och antalet arbetade timmar. Det är viktigt att ha fokus på alla dessa tre mål. Det är det som är bättre med det här målet än den förra regeringens mål, som ju mycket väl kunde uppnås bara genom att människor delade på jobben. Det behöver inte komma fram ett enda nytt jobb med det sysselsättningsmål som ni hade satt upp, utan det är bara att dela på jobben. Det behöver inte vara en enda extra arbetad timme för att man ska kunna nå det målet. Det är det som poängen med det sysselsättningsramverk som vi tänker oss, där man har ett tydligt mål för arbetslösheten men sedan går vidare och noga följer både arbetade timmar och sysselsättningsgraden i ekonomin. Det här är en regering som kommer att ha ett väldigt tydligt fokus på jobben, för vi vet hur viktigt det är för människor att ha en möjlighet att kunna försörja sig själva. Vi vet vad ett jobb innebär för att man ska känna att man är med och bidrar och är en del av samhällsutvecklingen men också vilken frihet det innebär att kunna ha en egen inkomst och därför kunna bestämma över sitt eget liv. Det är ett tydligt jobbfokus i den här budgeten från regeringen, men detta jobbfokus kommer inte bara att handla om att sänka skatten. Det handlar om en fungerande barnomsorg, en fungerande äldreomsorg, en fungerande sjukvård, bra utbildningssystem, goda vidareutbildningsmöjligheter för våra unga, fungerande arbetsmarknadspolitik där vi ser till att människor inte fastnar i långtidsarbetslöshet på det sätt som har skett , viktiga investeringar i infrastruktur men också stöd till små företag som vill exportera, ungt företagande och annat - här finns ett samlat program från regeringen som kommer att göra skillnad för ! Överläggningen var härmed avslutad.