ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H2109 · 2014-10-09 00:00:00 — Interpellation 2014/15:9 Den polisiära EU-operationen Mos maiorum av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) I regeringsförklaringen angav statsministern att regeringen avser att verka för lagliga vägar in i EU för skyddsbehövande. Det är ett mycket efterlängtat och välkommet besked. får vi nu kännedom om att det italienska ordförandeskapet i EU initierat en polisiär operation som går under namnet Mos maiorum. Operationen syftar enligt uppgift till att bekämpa den ”illegala invandringen” och kommer att utföras mellan den 13 och . Samtliga Schengenstater och samarbetsländer är inbjudna att delta. Den övergripande målsättningen är att eliminera de illegala vägarna till EU och att öka kontrollen av de papperslösa inom Schengenområdet. I uppdraget beskrivs bara bristfälligt vilka myndigheter som kan komma att delta från respektive medlemsstat och hur aktionerna kommer att se ut. Klart står däremot att Frontex, myndigheten för samordning av de yttre gränserna, ska spela en central roll. Utöver det väntas Europol tillsammans med statliga polismyndigheter utföra en betydande del av det operativa arbetet. Mycket pekar på att polisiära aktioner kommer att riktas mot kollektivtrafik och andra strategiska knutpunkter. Vi har försökt få information om var och hur beslutet att ska delta har fattats, men vi får inga andra svar av än att kommer att delta i Mos maiorum och att det inte är första gången deltar i en sådan operation. har en ny rödgrön regering som uttalat sig positivt om lagliga vägar in i EU. Deltagande i Mos maiorum är raka motsatsen till detta. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitieminister : Har justitieministern gjort ställningstagandet att fortsatt ska delta i denna och liknande polisiära EU-operationer?
ip · H21091 · 2014-10-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:91 Plundring, folkfördrivning och brott mot mänskliga rättigheter i östra av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) meddelades att fått för sina insatser för att skydda, stödja och som läkare hjälpa våldtagna och misshandlade kvinnor. Att ge priset till Mukwege är utmärkt och välförtjänt; det sätter fokus på de förfärande missförhållanden som råder i östra och de fasor områdets kvinnor utsätts för. har i ett flertal riksdagsmotioner uppmärksammat dessa missförhållanden och krävt att EU via FN måste ingripa kraftfullt mot plundringen av naturtillgångar och att hårda restriktioner införs mot de korrupta politiker och militärer som är inblandade. Namn på företag, militärer och politiker fanns listade i en . , , är situationen oförändrad i östra och sannolikt än värre av beskrivningar att döma. Våldet mot kvinnor används i syfte att fördriva befolkningen från hus och hem så att mineralexploaterande företag kan komma åt marken. Barnarbetet i coltan- och tantalgruvorna är utbrett och livsfarligt, och lönen ligger under existensminimum. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra inom EU och FN för att stoppa plundringen av östra naturtillgångar? Avser utrikesministern att inom EU och FN ta initiativ för att få till stånd restriktioner mot företag, militärer och korrupta politiker som är inblandade i plundringen av naturtillgångar och omfattande brott mot kvinnors och barns mänskliga rättigheter? Avser utrikesministern att verka inom EU och FN för att det sexuella våldet och förbrytelserna mot kvinnor och barn ska upphöra och de skyldiga ska ställas inför rätta?
ip · H21092 · 2014-10-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:92 Biståndspengar för asylmottagande av (SD) till Statsrådet (MP) Regeringen har som bekant presenterat sin budget och det är kanske ingen överraskning att det fanns en del att anmärka på. För att framstå som en någorlunda seriös analytiker kanske fokus bör ligga på det mest häpnadsväckande i budgeten. Jag tänkte lyfta fram något som på allvar drabbar hårt utsatta, kanske de absolut hårdast utsatta människornas livssituation. använder regeringen av biståndsbudgeten till mottagande av flyktingar. Detta är någonting som bland andra jag och har kritiserat hårt eftersom man prioriterar förhållandevis priviligierade personer på bekostnad av de människor som är hårdast utsatta runt om i världen. antas , eller 8,42 miljarder, av biståndsbudgeten gå till mottagandet i . Alltså drygt en femtedel av hela biståndsbudgeten används för att bekosta mottagandet av människor som redan har flytt och sedan sökt sig till . På så sätt urholkar man hela det traditionella biståndsarbetet och enprocentsmålet har helt tappat sitt syfte. Eftersom det inte är någon nyhet att den tidigare regeringens praxis varit hårt kritiserad även av är det intressant att se hur biståndsministern kan svara på hur den nyvalda S-MP-regeringen då kan välja att lägga en ännu större del av biståndet på ett mottagande i . Var det inte självaste språkröret som kommenterade förfarandet med orden ”på så sätt ställer regeringen utsatta grupper mot varandra. har råd med både en human migrationspolitik och en stark bistånds- och utvecklingspolitik” i en enkät av biståndsorganisationen ? Med anledning av ovanstående önskar jag svar på följande: Har råd att lägga pengar på flyktingmottagandet i utan att göra avräkningar i biståndsbudgeten? Prioriterar statsrådet asylsökande i framför flyktingar i exempelvis ? Avser statsrådet att öka stödet till närområdet, och skulle det vara aktuellt att eventuellt prioritera dessa framför migranter i ?
ip · H21093 · 2014-10-30 00:00:00 — Interpellation 2014/15:93 Frysning av projektet av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har uppdragit åt att till frysa produktionen i projektet . Undantaget är arbeten som måste slutföras för att samhällsviktiga funktioner inte ska riskera att störas eller helt utebli eller arbeten som innebär en säkerhetsrisk för enskilda om de inte slutförs. får i övrigt endast utföra arbete som är kopplat till sökande av tillstånd och planer. Skälen som regeringen anför är att när det nåddes en uppgörelse mellan statens förhandlingsman och företrädare för om en samlad lösning för framtida trafik- och infrastruktursatsningar delade inte Socialdemokraterna och uppfattningen om fördelningen av överskottet från trängselskattemedlen. Dessa trafik- och infrastruktursatsningar, vilka har kommit att benämnas som Stockholmsförhandlingen, innehöll bland annat projektet . Fram till ges enligt regeringens beslut nu tid till förhandlingar om eventuella omfördelningar av resurser från den del av överskottet från trängselskatten som ska tilldelas projektet . , som styrs av en rödgrön majoritet, har uttryckt önskemål om en sådan förhandling. Regeringen säger sig tillkalla en förhandlingsperson som ska verka som statens representant i förhandlingarna, förutsatt att även hemställer till regeringen om sådana förhandlingar. Om en ny uppgörelse inte nås före fortsätter enligt regeringens beslut per byggandet av Förbifart enligt plan, och om inte annat anges även enligt nu gällande finansieringslösning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Då det förefaller så som att inte har för avsikt att hemställa om en omförhandling, eller be om en förhandlingsperson enligt regeringens erbjudande, kan besked då ges om att projektet i stället kan fortsätta enligt plan, utan att frysa projektet fram till ?
ip · H21094 · 2014-10-31 00:00:00 — Interpellation 2014/15:94 Flygskatt av (M) till Statsrådet (S) Regeringens två partier har före valet lämnat olika besked vad gäller införandet av en flygskatt. Det skapar en förvirring kring vilken politik som gäller. I det moderna samhället blir vi alltmer beroende av möjligheterna att resa, såväl korta som långa distanser, och flyg har varit en viktig faktor i globaliseringen. En flygskatt slår inte bara mot utrikesresorna utan kommer också att fördyra inrikesresor. Inrikesresorna är mycket viktiga för att binda samman ett med långa avstånd, både för privatpersoner och för företag. Enligt Svenskt Flygs utredning skulle en flygskatt orsaka att 10 000 jobb försvinner i . Det är ungefär lika långt mellan och som det är mellan och , vilket innebär att flygets betydelse för är mycket stor. En flygskatt skulle innebära ett orättvist slag mot detta för landsbygden så viktiga transportmedel. En undersökning visar att den potentiella utsläppsminskningen är av totala utsläpp, ungefär lika mycket som vägtrafiken släpper ut . Därmed bör man ifrågasätta klimateffekterna av en flygskatt. Dessutom drabbar en flygskatt framför allt dem med de minsta marginalerna hårdast. Exempelvis blir en flygresa för en tvåbarnsfamilj till eller dyrare. För dem med små marginaler kan den prisökningen avgöra huruvida semesterresan blir av eller inte. I budgetpropositionen skriver ni att regeringen ska undersöka olika metoder för att få flyget att i högre utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader. Det kan inte tolkas som annat än en flygskatt. Men statsminister har sagt att Socialdemokraterna inte vill införa någon flygskatt. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet eller regeringen att i någon form medverka till ett införande av en flygskatt?
ip · H210100 · 2014-11-04 00:00:00 — Det betyder också att landets pensionärer får sänkt pension. Att man nu dessutom väljer att äventyra pensionsöverenskommelsen är ett hot. Hotet är en borgerlig oppositions gamla regeringspolitik och att landets pensionärers framtid äventyras, inte att regeringen tar ansvar för att se över kvaliteten i äldreomsorgen. Jag vill tacka för en debatt med mycket engagemang och ser fram emot att diskutera den här frågan vidare. Direktiven till den nya utredningen är fortfarande inte klara, utan de arbetas det nu intensivt med eftersom det här är en viktig fråga för oss. Och direktiven måste ha kvalitet, inte bara det arbete som utredningen själv ska göra och följa upp. Vi anser förstås, som jag sade, att det här verkligen motverkar spretighet. Oppositionens förslag är uppdelat i många mindre poster, en del på 50 miljoner som är mycket pengar i sig men inte i det stora sammanhanget. Vi tar ett stort tag med nästan dubbelt så mycket medel som oppositionen har föreslagit och med utredningen om en genuin kvalitetssatsning med ett brett deltagande och de äldres och kvinnornas behov i fokus. Jag ser också fram emot att fortsatt tala om de här frågorna. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H210109 · 2014-11-03 00:00:00 — Interpellation 2014/15:109 Natofrågan och av (M) till Statsminister (S) Statsminister besökte de tre baltiska länderna på en av sina första utlandsresor. Där hade möten med premiärminister , premiärminister samt premiärminister . Besöken skedde i ljuset av ett alltmer osäkert läge i och närområde. Den ryska aggressionen mot och en allt större militär övningsnärvaro över och på har skapat en ny säkerhetspolitisk normalbild i närområdet. Detta är också något som inte minst de baltiska länderna har fått erfara. Så sent som kränkte ett ryskt plan estniskt luftrum. Det ryska planet eskorterades från estniskt luftrum av två portugisiska F-16 plan som befann sig på sin bas i . , och är alla Natomedlemmar . De baltiska länderna ser medlemskapet i försvarsalliansen som grundläggande för sin säkerhet. premiärminister pläderade på Natotoppmötet i för att Nato ska öka sin närvaro i östra för att möta den ökade osäkerheten. Flera baltiska företrädare har också argumenterat för att och bör gå med i Nato, vilket skulle stärka säkerheten i närområdet. Den rödgröna regeringen går i helt motsatt riktning när det gäller ett svenskt Natomedlemskap. I regeringsförklaringen talar man återigen om militär alliansfrihet och att inte ska söka medlemskap i . Detta är en återgång till en passiv svensk säkerhetspolitisk hållning som rimmar illa med säkerhet i samverkan för att möta gemensamma utmaningar. Mot bakgrund av detta skulle jag vilja höra vilka reaktioner statsminister fick på den nya regeringens ställningstagande mot ett svenskt Natomedlemskap och för en militär alliansfrihet under sina besök i , och .
ip · H210116 · 2014-11-11 00:00:00 — Interpellation 2014/15:116 Hot från vägslitageavgift mot den förnybara energin av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) är ett av de ledande länderna i världen på förnybar energi. Mycket har kommit genom naturligt goda förutsättningar i form av vattenkraftsresurser, goda vindlägen och riklig tillgång på biomassa. Men minst lika mycket härrör från vår förmåga att utnyttja dessa resurser i . har den förnybara energin haft en stark utveckling. är andelen förnybar energi i vår energianvändning och andelen förnybar energi i våra transporter . Biobränslen är vår största energikälla i och står för mer än en tredjedel av vår energianvändning. Den är större än oljan. Inte minst förnybar energi från skogen är en väsentlig del av dessa biobränslen. De flesta biobränslen kommer, direkt eller via skogsindustrin, från skogen. Det är också en av de energikällor som har stor potential för framtiden, då vi har såväl god nettotillväxt i den svenska skogen, liksom en snabb utveckling av till exempel förnybara drivmedel från skogsråvara. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att man skyndsamt vill påbörja arbetet med att införa en vägslitageskatt baserad på avstånd. En sådan skatt har debatterats och utretts . Det står klart att en sådan skatt kommer att medföra ökade kostnader för gods som transporteras långt, inte minst i glesbygd. Ett typiskt sådant gods är biobränslen. Biobränslen är gods som inte bara produceras där det finns få alternativ till vägen utan som även har såväl stora volymer som små ekonomiska marginaler. En merkostnad för att transportera biobränslen ökar sannolikheten för att de blir olönsamma. En studie som gjorts av forskningsinstitutet för skogsindustrin pekar på att de ökade transportkostnader som en vägslitageskatt medför skulle innebära att stora områden blir olönsamma för uttag av primära skogsbränslen, motsvarande av den tillgängliga volymen. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister följande: Hur ser klimat- och miljöministern på att vägslitageskatten kan medföra en negativ klimatpåverkan om uttaget av förnybara bränslen från skogen minskar? Hur stor minskning av klimatnyttorna kan vi enligt ministern räkna med per procent olönsam skogsråvara till följd av vägslitageavgiften? Vad avser ministern att göra för att en kommande vägslitageskatt inte ska motverka användningen av förnybara bränslen från skogen? Finns det andra områden som ministern ser kan motverka de negativa effekterna av vägslitageavgiften på uttaget av förnybara bränslen från skogen, exempelvis längre fordon?
ip · H210118 · 2014-11-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:118 Regionalt arbete för bättre integrationsinsatser av (FP) till Statsminister (S) Mot bakgrund av det ökade antalet flyktingar som kommer till är behovet av en väl fungerande integrationspolitik större . Arbetsförmedlingen och har sina givna och avgörande roller i arbetet. Även kommunerna har en avgörande roll, men situationen och kapaciteten för landets kommuner ser olika ut. Det behövs därför en beredskap och samverkan på och regional nivå för en bättre och snabbare integrationsprocess med fokus på utbildning och arbete. Länsstyrelserna ska verka för beredskap och kapacitet hos kommunerna att ta emot nyanlända. Länsstyrelser är också involverade i integrationsarbetet men bör kunna bidra och spela en mer avgörande roll när det gäller framför allt kommunernas ansvarsområden i integrationsprocessen, till exempel sfi och samhällsorientering, mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning och särskilda introduktionsinsatser. Därför bör länsstyrelserna få i uppdrag att upprätta regionala avtal för att säkerställa att samtliga kommuner och landsting/regioner är med och bidrar till en bättre integration av nyanlända. Fokus bör ligga på att avlasta kommuner som har ett stort tryck på sig men också stötta de kommuner som saknar exempelvis egen vuxenutbildningsverksamhet. Dagens beredskap är för ojämn och samverkan finns inte i tillräckligt stor utsträckning med tanke på det stora behovet av att snabbt erbjuda enskilda integrationsinsatser för att korta vägen till vidare studier, arbete eller att klara sig i svenska språket. Min fråga till statsminister är: Hur avser statsministern att verka för att länsstyrelserna involveras och får ett tydligare uppdrag avseende integrationsarbetet?
ip · H210122 · 2014-11-13 00:00:00 — Trots att vi kanske har skilda utgångspunkter här är det min förhoppning att vi kan ta fasta på det säger om ett konstruktivt samarbete i utredningen. Det har det varit - jag har själv fram till varit ledamot av utredningen - och jag hoppas att vi får se det också i fortsättningen, så att vi kan värna svenska kollektivavtal och den svenska modellen i EU-miljön, där det inte alltid är så enkelt. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H210123 · 2014-11-13 00:00:00 — Beroende på hur utvecklingsländerna ser på saken kommer man naturligtvis också inom ramen för de här förhandlingarna att behöva gräva mer just i det som handlar om tekniköverföring och hur vi effektivt säkrar möjligheter för de fattigaste länderna att delta i de internationella klimatförhandlingarna och därmed också känna att de får ut något av reellt värde för sina befolkningar. De exempel du nämner är ju högst reella. Vi märker att klimatfrågorna i den internationella kontexten ofta är en säkerhetsfråga i stort. Klimatdebatten kan inte reduceras till en debatt om specifika utsläppsminskningar här och där, utan det måste också ses i detta globala forum. Därför är jag väldigt glad över att vi nu har ett fortsatt starkt engagemang inte bara från den här kammaren inför de internationella förhandlingarna i , som i sig är ett viktigt möte, och den globala konferensen i , utan också från det svenska civilsamhället, näringslivsaktörer, pensionsfonder och investerare. Det är också flera som kommer att vara på plats där. Med detta vill jag tacka för debatten. Jag är glad att återse flera av er också på mötet i . Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H210128 · 2014-11-13 00:00:00 — Jag har en avslutande fråga om återföring av resurser till kommunerna och bygderna som levererar trä, metaller, energi och så vidare. Är ministern beredd att jobba för återföring? , likväl som tidigare, har väl jobben varit förutsättningen. De har varit en förutsättning för att man ska kunna välja att leva, bo och jobba där det är möjligt. Så har det varit för oss socialdemokrater. Man ska kunna välja att leva och bo var man än vill. finns faktiskt jobb i glesbygden, men det är inte säkert att det går att flytta dit. Det sker en urbanisering på landsbygden också. Fler och fler flyttar in till centralorterna, vilket gör att det är bostadsbrist i många kommuner. Det är en konkret fråga som det är viktigt att hitta en lösning till. Hur kan vi bygga bostäder i hela landet? Det råder fortfarande kompetensbrist i och , till exempel i Malmfälten. Offentliga sektorn, gruvnäringen och skogsnäringen skriker efter personal. Till dessa jobb skulle de kunna flytta om det fanns bostäder - om det fanns kompetens att få tag i. Satsningarna på utbildningssystemet är lika viktiga. Det finns saker att ta tag i. Jag vet inte varifrån har fått siffrorna, men har inte minskat utan ökat. är det enda länet bland de norra skogslänen som har ökat och stått emot. Det kan vara för att det har skett innovationer. Man har tagit vara på . Skillnaderna i landet är stora. Därför har regeringen aviserat att man tänker regionalisera näringspolitiken så att varje landsdel och region kan arbeta utifrån sina förutsättningar. Regeringen har höga ambitioner för att bedriva en modern och aktiv regional tillväxtpolitik, landsbygdspolitik och näringspolitik för hela landet. Vi ska förbättra möjligheterna för både kvinnor och män att bo och arbeta i hela landet, och vi måste också se potentialen i integration av den svenska landsbygden. Där har inte gjorts så mycket än . Att föra samman Landsbygdsdepartementets frågor med är en kraftsamling också för utvecklingen på landsbygden. Det är en kraftsamling för de viktiga gröna näringarna på landsbygden. Utan mular och klövar blir det konstigt på landsbygden. Det är viktigt att vi ser frågorna. De gröna näringarna ska inte vara ett särintresse. De ska vara med i den övriga näringspolitiken. Det kommer att ge mycket fördelar till de gröna näringarna. Dessutom tillför vi till regional tillväxt i den portföljen. Det kan inte kallas för något annat än en kraftsamling för svensk landsbygd och de gröna näringarna. Tätorterna har sina utmaningar med ibland kraftig befolkningstillväxt och problem med bostäder och kommunikationer. Landsbygdens utmaningar ser givetvis lite annorlunda ut. Men det är min fasta övertygelse att vi måste ta ett helhetsgrepp om dessa frågor. är det rätta departementet för att anta utmaningarna. På något sätt har i den här debatten visat att man är på väg tillbaka och står upp också för svensk landsbygd. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H210130 · 2014-11-14 00:00:00 — Det gäller inte minst att få en bättre samverkan mellan staten och andra politiska nivåer, primärkommunerna, landstingen och regionerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer De offentliga samarbetsformerna behöver utvecklas, och det kommer regeringen att fortsätta att arbeta med. Vi har också en samsyn när det gäller målet om att nya myndigheter i första hand ska lokaliseras utanför . Just i den här specifika myndighetens fall fanns inte dessa förutsättningar, eftersom en omorganisering redan hade skett . Men vi kommer att arbeta ur dessa aspekter. För den här regeringen är arbetet med att hålla ihop vårt samhälle och skapa ekonomisk och social utveckling i hela landet en väldigt central del av politiken. Jag vet att Per Åsling har ett starkt engagemang i dessa frågor. Jag vet också att har en tradition av att arbeta med de frågorna, och jag ser fram emot ett gott samarbete och en nära dialog om hur vi kan hålla ihop vårt samhälle, inte minst ur perspektivet offentliga upphandlingar och den statliga förvaltningen. Överläggningen var härmed avslutad.