ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210154 · 2014-11-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:154 Avskaffande av fritidspeng av (M) till Statsrådet (S) har i rapporten (, Levnadsförhållanden rapport 116, 2009) kommit fram till att barn som lever i ekonomiskt utsatta hushåll har begränsade möjligheter till en aktiv fritid. Rapporten visar också att barn som lever i ekonomiskt utsatta hushåll tenderar att i mindre utsträckning än andra barn spela instrument och vara med i . Mot bakgrund av att barn och unga i ekonomiskt utsatta hushåll är underrepresenterade i organiserade fritidsaktiviteter ansåg alliansregeringen att det fanns starka skäl att förstärka möjligheten för barn i dessa hushåll att få en aktiv fritid. Alliansregeringen beslutade därför om att införa en fritidspeng för barn i hushåll med försörjningsstöd. Förslaget trädde i kraft . Syftet med fritidspengen är att förbättra möjligheterna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta i organiserade fritidsaktiviteter i samma utsträckning som andra barn. Målgruppen för fritidspengen är alltså barnen. vill regeringen avskaffa fritidspengen. Regeringen menar att de utsatta barnens behov av fritidsaktiviteter ska tillgodoses genom att i stället använda de medel som avsatts för fritidspengen till att höja försörjningsstödet. Hälften av remissinstanserna avstyrker regeringens förslag. Remissinstanserna kan bland annat inte se hur en höjning av försörjningsstödet skulle ha avgörande betydelse för det område och det behov som regleras genom fritidspengen. Dessutom framförs att regeringen, innan ett beslut om avskaffande av fritidspengen fattas, bör presentera andra mer precisa insatser och utvärdera fritidspengens påverkan på utsatta barns deltagande i fritidsaktiviteter. Jag vill därför fråga statsrådet (S): På vilket sätt menar statsrådet att ett avskaffande av fritidspengen kommer att öka utsatta barns deltagande i fritidsaktiviteter?
ip · H210156 · 2014-11-21 00:00:00 — Interpellation 2014/15:156 Färre djurförsök och 3R-center av (V) till Landsbygdsminister (S) Enligt den senaste statistiken utnyttjades 5,3 miljoner djur i djurförsök i (siffror från ). fattade en enig riksdag beslut om att ett så kallat 3R-center skulle inrättas för att ersätta, begränsa och förfina antalet djurförsök i (3R = replace, reduce, refine). Regeringen fattade beslut om att uppdra åt att inleda bildandet av ett för 3R-frågor. I uppdraget ingår att beskriva hur 3R-centret kommer att organiseras i fråga om till exempel bemanning, arbetsuppgifter samt hur samarbetet med relevanta parter vid universitet och högskolor, forskningsbeviljande myndigheter och organ, övriga myndigheter, näringslivet och berörda organisationer kommer att bedrivas. Uppdraget ska redovisas . Det är sålunda inte fastställt när ett kompetenscenter ska vara inrättat. Ett sådant 3R-center har diskuterats länge och det är bra att regeringen nu skrider till handling. Att ett center behövs konstaterade redan den statliga utredningen om alternativa metoder till djurförsök i sitt slutbetänkande (). Utredningen föreslog också att kompetenscentret skulle behöva ha bemanning med handläggare med vetenskaplig kompetens. Därför behövs det resurser för att inrätta ett 3R-center som ska fungera väl. I stället för att inrätta det under vore det lämpligare att centret organiseras vid Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) då det ger ökade förutsättningar för koppling till forskningsverksamhet och tillgång till uppbyggt expertnätverk. bedömer även att det vid sidan av ett 3R-center behövs ökat fokus på att minimera användningen av djur i djurförsök. Vi vill därför ha en handlingsplan för att minimera antalet djur i djurförsök. 3R-centret skulle kunna se till att en sådan handlingsplan verkställs i praktiken. Överlag behöver djurfrågorna få en mycket högre status. Vi vill därför inrätta en djuretisk ombudsman, , som skulle kunna få det övergripande ansvaret för detta. När en finns på plats skulle den också kunna få ansvaret för 3R-centret. Med anledning av ovan anförda vill jag fråga landsbygdsminister : När kommer landsbygdsministern att inrätta 3R-centret? Hur avses verksamheten i 3R-centret finansieras? Kommer landsbygdsministern att verka för att en handlingsplan för att minska antalet djur i djurförsök antas?
ip · H210157 · 2014-11-24 00:00:00 — Interpellation 2014/15:157 Nedläggning av Miljömålsberedningen av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Miljömålsberedningen inrättades av alliansregeringen för att nå långsiktighet och bred politisk samsyn kring miljöfrågorna. Beredningen är parlamentariskt sammansatt med representanter från sju riksdagspartier samt ämnesexperter och sakkunniga från myndigheter, näringslivet och intresseorganisationer. Miljömålsberedningens syfte är att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmål och generationsmål kan nås. Det gör den genom att föreslå övergripande strategier så som etappmål, styrmedel och åtgärder. Beredningen ska ta hänsyn till långsiktiga politiska avvägningar och samhällsekonomiska intressen. Uppdraget är att fokusera på frågor som berör flera politikområden samt vilka frågor som ska drivas inom EU och internationellt. Dessutom arbetar beredningen med samråd och förankring av förslagen. Miljömålsberedningens mandat gäller fram och ska beredningens arbete utvärderas. Statsministern lät meddela i regeringsförklaringen att regeringen har för avsikt att inrätta ett miljömålsråd. Det väcker frågor om Miljömålsberedningens framtid. valde alliansregeringen att ersätta det dåvarande med Miljömålsberedningen. Syftet var att tydliggöra skillnaden mellan uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen, som bör vara en myndighetsuppgift för , och det strategiska arbetet som kräver politiska avvägningar. I och med att Miljömålsberedningen fick ta över ansvaret för att lägga fram förslag på prioriteringar, etappmål och styrmedel till regeringen blev beslutsunderlaget tydligt förankrat i och därigenom mer långsiktigt. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöministern: Avser ministern och regeringen att avsluta Miljömålsberedningens långsiktiga, breda arbete med miljökvalitetsmålen? Vilket uppdrag ska det nya ges? Hur ska, menar ministern, det nya utformas så att samma breda parlamentariska samsyn kan uppnås som med nuvarande miljömålsberedning?
ip · H210159 · 2014-11-25 00:00:00 — Interpellation 2014/15:159 Unga lagöverträdare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Allt färre ungdomar begår brott. Främst minskar snatteri, stöld och skadegörelse. I undersökningar påvisas dessutom att de flesta ungdomar har en mindre tillåtande attityd till att begå brott jämfört med tidigare. vet vi att många ungdomar testar gränser och begår brott. De flesta tungt kriminella har startat sin kriminella bana genom att som unga begå olika brott. Vi vet också att många unga testar och brukar narkotika av olika slag, inte minst när tillgången till syntetiskt cannabis, såsom nätdrogen spice, ser ut att öka. För oss moderater är det därför av avgörande vikt att samhället ska reagera snabbt och med kraft när unga människor är på väg i en negativ riktning eftersom det ger större möjligheter att bryta den negativa utvecklingen. Den tidigare alliansregeringen har vidtagit ett flertal åtgärder med utgångspunkt i att reaktioner mot brott som begås av unga måste komma snabbt och vara tydliga. trädde ett antal lagändringar i kraft i syfte att fler brott begångna av barn skulle utredas. De nya bestämmelserna innebär bland annat att befogenheten att inleda en utredning vid brott begångna av barn utökats och en möjlighet att vidta tvångsvisa drogtester av barn som misstänks ha brukat narkotika infördes. Vi såg vikten av att klarlägga vad som hänt även när den som är begår brott. Detta är viktigt i förhållande till den unge gärningsmannen, men även förstås för ett eventuellt brottsoffer. , Brå, fick av den dåvarande alliansregeringen i uppdrag att utvärdera effekterna av de lagändringar som trädde i kraft . Uppdraget till Brå gavs för att säkerställa att lagändringarna lett till förväntade resultat. Mot bakgrund av detta vill jag rikta följande frågor till justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern att göra för att säkerställa att fler brott begångna av unga utreds? Är ministern beredd att vidta ytterligare åtgärder om Brå föreslår detta när uppdraget redovisas ? På vilket sätt vill ministern ge polis och rättsväsen nödvändiga verktyg och resurser för att säkerställa att ungdomskriminaliteten minskar och att färre ungdomar hamnar i kriminalitet? Är det ministerns uppfattning att polisen även ska ha möjlighet till tvångsvisa drogtester av barn som misstänkts ha brukat narkotika?
ip · H210160 · 2014-11-25 00:00:00 — Interpellation 2014/15:160 Poliser nära medborgarna av (FP) till Statsrådet (S) Den anmälda brottsligheten minskar och tryggheten ökar i . Drivkrafterna bakom denna utveckling är många. Fler poliser har rimligen haft en positiv effekt och generella trender har påverkat även . Inte minst bland unga människor är utvecklingen vad gäller brottslighet och utsatthet för brott imponerande sett över ett perspektiv. Det förebyggande sociala arbetet i är aldrig tillräckligt men ligger i topp på de flesta områden ur ett internationellt perspektiv. Denna positiva och hoppfulla utveckling ser vi dock inte överallt eller hos alla människor. En liten grupp människor dras in i allt grövre och mer organiserad kriminalitet. Det är mest märkbart i de utanförskapsområden vi ser runt våra större svenska städer. Där negativa sociala faktorer samverkar ökar brottsligheten. Det finns geografiska områden där människor inte längre vågar vittna. Oviljan att vittna bidrar till att det skapas egna rättsordningar i dessa områden. Det är inte bara så att kriminella i praktiken styr, utan det också ibland växer fram egna domstolar. Det finns inget viktigare än att det vid sidan om breda sociala insatser finns lokalt förankrade poliser som långsiktigt kan arbeta för minskad brottslighet och ökad trygghet i alla delar av . Fler poliser måste i praktiken arbeta lokalt nära andra intressenter i samhällsbygget, såsom ideella föreningar, näringsliv och lokala beslutsfattare. Det arbetet har inletts, men det behöver fortsätta och fördjupas. Alla människor i förtjänar att känna trygghet i sitt lokalsamhälle. Den nya polisorganisation som tar form och är på plats bygger bland annat på den bärande tanken att polisens uppgifter måste lösas med ett avstamp i lokala förhållanden. Hela reformen hänger på att detta lyckas också i organisationens praktiska genomförande. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att i praktiken möjliggöra för 2 000 fler lokalt förankrade poliser i ?
ip · H210161 · 2014-11-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:161 Insatser för att minska risken för fallolyckor bland äldre av (M) till Statsrådet (S) Fallolyckor bland äldre är ett stort och växande problem. I takt med att vi lever allt längre och att äldre personer utgör en allt större andel av befolkningen innebär fallolyckorna en stor utmaning för sjukvården och omsorgen som vi måste kunna möta. Förutom det stora personliga lidande som ett fall kan innebära för den som drabbas medför dessa olyckor givetvis även en stor kostnad för hela samhället. Det rör sig om som skulle kunna användas på annat sätt för att förbättra vården och omsorgen om de äldre. Anledningarna till fallolyckor är givetvis komplexa och kräver ett ansvarstagande från såväl staten som landsting och kommuner, liksom från andra berörda aktörer. Från den tidigare alliansregeringens sida arbetade man bland annat aktivt med läkemedelsgenomgångar, bättre näringstillförsel och uppsökande verksamhet för äldre – alla åtgärder som på olika sätt kan bidra till att minimera riskerna för olyckor och bidra till allmän hälsa. I samband med den genomlysning som låtit göra tillsammans med har barn-, äldre- och jämställdhetsminister meddelat att regeringen ska verka för att kraftigt minska antalet fallolyckor. Det är en mycket lovvärd vision som det självklart bör finnas stor politisk enighet om. Den kräver dock svar på hur en sådan handlingsplan konkret ska se ut. Mina frågor till statsrådet är alltså: Hur avser statsrådet att konkret gå vidare med frågan för att målet ska uppnås? Hur ser regeringens roll ut i en sådan strategi? Kommer kommuner och landsting att tillföras specifika resurser för att arbeta med frågan? Hur kommer statsrådet att arbeta vidare utifrån det arbete som den förra regeringen inledde, och hade inte den numera nedlagda kunnat vara ett viktigt verktyg?
ip · H210162 · 2014-11-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:162 Statligt huvudansvar för skolan av (V) till Utbildningsminister (MP) Skolans kommunalisering och decentralisering och framåt syftade till att höja kvaliteten i verksamheten, ta bort hinder för lokala initiativ och utveckla skolans verksamhet efter individuella behov. 1990-talets nya läroplaner höjde ambitionerna och gav skolan ansvaret för att ge eleverna kunskap – inte bara utbildning. Tyvärr har dessa förhoppningar kommit på skam. Kommunaliseringen ledde till minskad likvärdighet trots ambitioner om motsatsen. Kommunerna satsar väldigt olika mycket pengar på skolan och konkurrerar om eleverna. Detta bekräftas bland annat i Skolinspektionens senaste rapport, där rubriken är Återkommande brister i den lokala styrningen av skolan. Vilken skola man går i ska inte avgöra kvaliteten på ens utbildning. En likvärdig skola förutsätter en likvärdig ekonomi, och ett statligt huvudansvar är centralt för att nå det. anser att en bred parlamentarisk utredning bör tillsättas för att ta fram förslag om hur staten ska överta huvudansvaret för att garantera alla skolor likvärdiga ekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta gällande frågan om statligt huvudansvar för skolan?
ip · H210163 · 2014-11-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:163 av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Många professionella konstnärer och konsthantverkare har svårt att leva på sin konst. och Konsthantverkare och Industriformgivare, /KIF har redovisat att snittinkomsten för svenska konstnärer är runt . är ett ramavtal för konstnärers ersättning för medverkan vid utställningar. Det tecknades mellan staten och , Konsthantverkare och Industriformgivare, och Svenska Tecknare. Avtalet godkändes och trädde i kraft och uppdaterades under innevarande år. gäller för statliga institutioner, men principerna är vägledande för samtliga utställningsarrangörer som mottar offentligt stöd. bestämmer ekonomisk ersättning till konstnärer, som till exempel bildkonstnärer, fotografer, konsthantverkare och tecknare, för att ställa ut verk som konstnären äger. Det bestämmer också att ett enskilt avtal ska tecknas mellan arrangör och konstnär för konstnärens insatser och kostnader i anslutning till en utställning. Alliansregeringens syfte med avtalet var att skapa bättre förutsättningar för bild- och formkonstnärer att få betalt för utfört arbete. Den nuvarande regeringens stora besked i kulturbudgeten är att man återinför fri entré på statliga museer, men man gör inget åt att museer och konsthallar gjort sig beroende av konstnärer som arbetar gratis, vilket KRO/KIF har kritiserat. Det är viktigt att vi ska kunna villkora medel för att ska kunna tillämpas fullt ut. I KRO/KIF:s valenkät svarade MP och V att statlig finansiering skulle tillföras för att ska tillämpas fullt ut av offentliga utställningsarrangörer. Samtliga rödgröna partier svarade att de vill prioritera finansieringen av bild- och formkonsten efter valet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka villkoren för bild- och formkonsten?
ip · H210164 · 2014-11-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:164 Reformering av Arbetsförmedlingen av (FP) till Arbetsmarknadsminister (S) och Alliansen genomförde i regeringsställning ett beslut om en genomgripande översyn och analys av Arbetsförmedlingens uppdrag, regelverk och koppling till kompletterande aktörer samt lotsarna som verkar inom ramen för etableringsreformen. anser att uppdraget att genomlysa hela myndigheten ytterst handlar om Arbetsförmedlingens framtid och uppdrag för att i än större utsträckning effektivisera arbetsmarknadspolitiken i syfte att få ut fler unga och vuxna i arbetslivet. Sedan den nya regeringen tillträtt har dels arbetsmarknadsministern gjort ett antal uttalanden som påverkar uppdraget för Arbetsförmedlingen, dels har dess generaldirektören i medier och vid besök i arbetsmarknadsutskottet presenterat en handlingsplan med åtgärder för att reformera arbetet inom myndigheten. Mot bakgrund av dessa aktiviteter – parallellt med liggande statliga utredning – vill jag ställa följande frågor till arbetsmarknadsminister (S); Avser ministern och regeringen fortfarande att genomföra genomgripande reformer av Arbetsförmedlingen, som aviserades i regeringsförklaringen? Kan aviserade och vidtagna åtgärder från regering och myndighetsledning förhindra eventuella genomgripande utredningsförslag, eller hur avser regeringen att hantera pågående utredning?
ip · H210165 · 2014-11-26 00:00:00 — Interpellation 2014/15:165 Regeringens prioriteringar för idrotten av (M) till Statsrådet (S) Statsminister lovade i Radiosportens partiledarintervjuer att idrottsrörelsen ska få högre anslag. Även idrottsministern har tillstyrkt detta löfte till idrotten. När den nya regeringen lade fram sin första budget lyste dock dessa extra miljoner till idrotten med sin frånvaro. Det är beklagligt att detta högt ställda löfte inte kunde infrias av den nya regeringen. Att idrottsministern lovar dessa pengar ger upphov till än större förväntningar på att dessa pengar också ska levereras. Än finns dock dessa pengar inte att urskönja ur regeringens långtidsbudget. Dessutom valde idrottsministern att prioritera bort det rådsmöte med EU:s idrottsministrar som hölls , och i sitt ställe valde han att sända sin ambassadör. Det ska även tilläggas att regeringen i gavs i uppdrag att föra allianspartiernas linje i kultur- och idrottsfrågorna, att värna subsidiaritetsprincipen. Idrottsministern har både i intervjuer och på möten påpekat att han har väldigt lite att säga till om när det gäller idrotten. Frågan som dyker upp är vad man då kan förvänta sig av ministern på idrottsområdet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att idrotten ska få högre prioritet än vad den har fått? Vilka signaler sänder det, enligt ministerns bedömning, till idrottsrörelsen när de utlovade miljonerna till idrotten uteblir och ministern väljer att prioritera bort det rådsmöte som hålls mellan EU:s idrottsministrar?
ip · H210166 · 2014-11-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:166 Godstrafikens påverkan på av Skånberg (KD) till Statsrådet (S) Hamnen i är en del av en viktig central korridor för godstrafik till och från , och hamnen är helt avgörande för den danska färjetrafiken till ön i . växer godstrafiken till och från via ständigt. För svenska företagare är det av stor vikt att tillgängligheten till en tillväxtekonomi som exempelvis är god. Den tunga trafiken som belastar Ystads hamn beräknas växa markant. beräknar man att antalet lastbilar som kommer till hamnen från Swinoujscie i kommer att öka från dagens 200 000 lastbilar till 300 000. För detta måste vi stå beredda. I sker just nu förhandlingar kring upphandlingen för färjetrafiken till . reste mer än 1,2 miljoner passagerare mellan och och med den nya upphandlingen förväntas antalet passagerare och gods öka markant. Vägen som leder till Ystads hamn är E65:an. Den går, trots att det är en , rakt genom de centrala delarna av staden, i stället för att gå runt. innebär det en olägenhet för Ystadsborna. De tunga fordonen tvingas passera en järnvägskorsning, rondeller och en sträcka med hastighetsbegränsningar /h, vilket bromsar trafikflödet till och från hamnen men även till och från . De boende, å andra sidan, tvingas stå ut med föroreningar, buller och den otrygghet det innebär med tung trafik inne i ett tätbebyggt område. passerar 11 000 fordon E65:an i . 2040 förväntas siffran bli 18 000. Denna förändring kräver förberedelser. Den stora mängden tung trafik som kör genom staden är inte bra för trafiksäkerheten eller Ystads invånare. Det är inte bra för någon part, vare sig för passagerar- eller godstrafiken, när det blir köbildningar. Mot bakgrund av denna information vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att trygga Ystadsbornas trafiksituation som transportsektorn tillåts utvecklas?
· H21039 · 2014-11-04 13:01:40 — Den retoriska frågan ställs i debatten: Är det här bra regler för att hindra att dåliga skolor startar? Och så får man svaret: Nej, det är det inte, för man kan inte veta på förhand om en skola är bra eller dålig. Nej, det kan man inte veta, men vi har ändå bestämt oss för att vi på förhand ska göra allt vi kan för att garantera att de som får vårt viktigaste välfärdsuppdrag - att driva en skola för våra barn - gör det som seriösa aktörer, som kommer att ge de bästa förutsättningarna för en bra skola. För detta har vi satt upp ett antal regler. Skolinspektionen granskar en del av de reglerna. Vi vill tillföra ytterligare en regel, och det är att den som driver en skola gör det därför att man har en pedagogisk idé. Man vilar på en idéburen grund där man garanterar att de skattepengar vi lägger in också kommer fram till eleverna i en bra utbildning. Vi ger kommunerna möjlighet att avgöra om en skola som inte kan garantera det, en skola som drivs i vinstsyfte, ska få möjlighet att starta eller inte. Det ser vi som en bra möjlighet att garantera att alla skolor i grunden är bra skolor som drivs av seriösa aktörer. Jag får frågan om var man kan hitta ett särskilt yttrande i betänkande där ställer upp på ett kommunalt veto. Det kan man inte, för vi är inte för ett kommunalt veto. Regeringen har heller inte föreslagit ett kommunalt veto. Jag har i samtliga mina inlägg klargjort att nya regler inte kommer att gälla icke-kommersiella aktörer. är däremot för ett regelverk där de som får samhällsuppdraget att driva skola garanterar att skattepengarna som går in i verksamheterna också kommer eleverna till del. Det vi nu inför genom att ge kommunerna avgörandet över skolor som inte kan garantera det och skolor som drivs med vinstsyfte är en metod för att nå detta mål som vi var väldigt tydliga med i valrörelsen. Jag minns väl hur jag blev angripen just på den punkten av den förra utbildningsministern. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Överläggningen var härmed avslutad.