ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H110494 · 2014-05-22 00:00:00 — Interpellation 2013/14:494 Villkor för svenskt lån till av (MP) till Utrikesminister (M) I en debattartikel i skriver statsminister och utrikesminister att alliansregeringen mot bakgrund av den svåra ekonomiska situationen i förklarat sig beredd att undersöka förutsättningarna för ett bilateralt lån som komplement till lån från IMF. De lån som skulle ställa upp med förutsätter godkännande och skulle vara av samma typ som vi har beviljat till , och . Dessa lån har haft som villkor att länderna ska uppfylla de stabiliseringsprogram som förhandlats fram mellan deras regeringar och långivarna. Stabiliseringsprogrammet för exempelvis har haft tyngdpunkten på nedskärningar i de offentliga utgifterna, inklusive sänkta minimilöner och kraftiga besparingar i olika välfärdsprogram. Även krav på privatiseringar har ingått. har redan tidigare fått IMF-lån med krav på åtstramning av ekonomin och privatiseringar av statliga tillgångar. En stor del av befolkningen i lever i fattigdom. Därtill kommer social otrygghet. Den trygghet på låg nivå som fanns vittrade bort efter självständigheten. Levnadsstandarden är fortfarande lägre än och hälsoläget är allvarligt. Allehanda sociala bidrag och subventioner avskaffades eller urholkades under den ekonomiska krisen , då hushållens besparingar gick upp i rök. Stora grupper fick det sämre. Tillväxten ledde till en tydlig förbättring för flertalet, men nya ekonomiska svårigheter har därefter gjort läget kärvt igen. (Ur landguide.) Enligt står inför en hälsokris. Dödligheten är hög inte bara för ett land i , utan även globalt sett. Fattigdomen och den sociala otryggheten har kraftigt försämrat folkhälsan. Sjukdomar som difteri och kolera har ökat. Tuberkulos (tbc) är också ett stort problem. Det finns omkring en halv miljon kända tbc-fall, men antalet smittade kan vara dubbelt så många. är också det land i som har flest fall av hiv. Enligt bär uppemot en kvarts miljon ukrainare på hiv, och över 20 000 dör i aids. (Ur landguide.) har också stora problem med alkoholmissbruk, människohandel och prostitution. Det finns därför all anledning att noga överväga hur eventuella ytterligare lån till utformas. Ekonomiska åtstramningar som försämrar levnadsvillkoren för befolkningen måste undvikas för att inte ytterligare förvärra den redan svåra situationen. Om lån i stället ges med villkor som uttryckligen syftar till ökad social trygghet och minskad fattigdom kan den humanitära krisen lindras, vilket i sin tur kan bidra till ökad politisk stabilitet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga: Vad avser utrikesministern att göra för att utforma villkoren för ett eventuellt svenskt lån till så att det bidrar till att befolkningen i , särskilt utsatta grupper, får bättre ekonomiska och sociala villkor?
ip · H110495 · 2014-05-22 00:00:00 — Interpellation 2013/14:495 arbete med utsatta barn av (V) till Statsrådet (KD) har pressade situation lyfts fram av socialsekreterarna själva och deras fackliga organisationer. Inte minst har man uppmärksammat de allvarliga konsekvenser det får för arbetet med utsatta barn och ungdomar. Frågan om arbetsbelastningen inom är akut. Överbelastning, stress och avsaknad av karriär- och utvecklingsmöjligheter har fått till följd att erfarna socialsekreterare lämnar den sociala barnavården. Var tredje socialsekreterare är ny i yrket, och så många som sju av tio chefer har mindre än erfarenhet i yrket. Detta leder till en fortsatt alltför stor personalrörlighet på flera socialkontor. Stabiliteten och stödet från erfarna kolleger som är så viktigt i det sociala barnavårdsarbetet brister, och unga nyutbildade socialsekreterare får ta ett alltför stort ansvar. Allt detta får konsekvenser för kvaliteten på arbetet och det stöd barn och unga i utsatta livssituationer får. Det behövs ett samlat nationellt ansvar för att förbättra situationen. Jag vill därför fråga ansvarigt statsråd : Vad avser statsrådet att göra för att förbättra arbetsvillkoren inom barn- och ungdomsvård för att få stopp på den alltför stora personalrörligheten?
ip · H110496 · 2014-05-27 00:00:00 — Interpellation 2013/14:496 Gränshinder i av (S) till Statsrådet (M) Sedan öppnades har integrationen över tagit fart. pendlar ca 20 000 personer över nationsgränsen. står för nära en tredjedel av och samlade bnp. I och bor sammanlagt 3,8 miljoner människor, vilket gör regionen till mest tätbefolkade område. har alla förutsättningar att vara en motor i svensk och dansk ekonomi, vilket skulle generera många arbetstillfällen och intäkter till både och . Men tyvärr hämmas utvecklingen av gränshinder mellan länderna. Problemen uppstår vid arbetspendling, studier, familjebildning och flytt över sundet. Öresundskommittéen har kartlagt gränshindren i rapporten 33 gränshinder – utmaningar och möjligheter, som kom . Sedan rapporten kom har flera gränshinder lösts, men nya har tillkommit . Det visar behovet av att ständigt arbeta med att förebygga att gränshinder uppkommer och att riva befintliga gränshinder. Många av gränshindren innebär betydande hinder för integrationen i : Bosättning i och jobb i kan ge krångel med skatten vid extrajobb i . Oklarhet råder om socialförsäkringstillhörighet vid start av företag som tar uppdrag på båda sidor Sundet. Oklarhet råder om föräldraförsäkring och barnbidrag för den som arbetar i flera länder, vilket inte är ovanligt för kulturarbetare. Pensioner i grannlandet kan gå förlorade om de inte bevakas, och det är dyrt och delvis omöjligt att flytta pensionskapital. Det är omöjligt med arbetspraktik på andra sidan Sundet, vilket minskar jobbchanserna för arbetssökande på bägge sidor Utbildningar/behörigheter/auktorisationer är inte lika mycket värda på båda sidorna av Sundet. Detta minskar jobbchanserna för arbetssökande och ökar risken för arbetskraftsbrist. Avgifter på danska universitet för enstaka kurser minskar andelen svenska elever och hämmar integrationen. Icke EU-medborgare som bor i eller kan inte ta ett arbete på andra sidan Sundet, även när de har en specialkompetens som efterfrågas. Det är oklart vilken a-kassa som gäller för svenska gränspendlare. Dubbelbeskattning tillämpas för kulturarbetare som bor i och säsongsarbetar i . Utöver svensk artistskatt tvingas de även betala dansk skatt, trots att inget arbete utförts i . Dagliga tågförseningar och inställda tåg orsakar stor irritation och kostnader både för arbetsgivare och gränspendlare. Det minskar i förlängningen viljan att arbeta på andra sidan sundet. mellan och är orättvist och behöver omförhandlas. Skatten betalas där man arbetar och inte där man bor, och detta har lett till inkomstbortfall för skånska kommuner som betalar välfärden för alla gränspendlare som bor på den skånska sidan. De skånska kommunerna har knappast fått någon kompenseration för bortfallet Min fråga till statsrådet är: Vad gör statsrådet för att riva gränshindren och förebygga att nya uppkommer?
ip · H110498 · 2014-05-27 00:00:00 — Interpellation 2013/14:498 Minskad användning av kemikalier i textilier av (V) till Miljöminister (C) Försäljningen av kläder och skor har ökat med . Produktionen av dessa varor sker ofta i andra länder, och olika former av skadliga kemikalier används i stor utsträckning. Genom att ställa högre miljökrav på det som produceras kan inte bara vi själva slippa dessa skadliga ämnen, utan arbetarna i , , och de andra länder där produktionen sker skulle kunna få bättre villkor. I en ny rapport från , A for Sportswear brands, konstaterar organisationen att de produkter som marknadsförs inför – skor, T-shirtar, handskar och den officiella VM-bollen – innehåller stora mängder mycket skadliga kemikalier. Organisationen konstaterar att en stor del av produkterna innehåller olika perfluorerade kemikalier, ftalater, nonylfenoler och dimetylformamid. Den här rapporten är ett av de mest aktuella exemplen på den stora utbredning av skadliga kemikalier som finns i produkter som används i mycket stor utsträckning, inte minst av barn. I propositionen (prop. 2013/14:39) På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken föreslår regeringen inte ett enda nytt förbud mot kemikalier som finns i vår omvärld. Vad det gäller textilier föreslår regeringen att fler kemikalier regleras antingen inom ramen för Reach eller förordningen om textilfibrer. Regeringen understryker vikten av en EU-harmoniserad lagstiftning. Det är bra att lyfta frågan till EU-nivå, men det borde inte utesluta att enskilda medlemsländer går före och begränsar de mest skadliga kemikalierna. Och med en harmonisering av lagstiftningen där lagarna måste vara exakt likadana i EU finns en uppenbar risk för att nivåerna inte blir särskilt ambitiösa och att enskilda länder inte kan gå före med en mer ambitiös politik. En textilreglering i form av ett nytt textildirektiv där alla medlemsländer kan ha ambitiösare lagstiftning – förutsatt att man uppfyller miniminivåerna – hade varit att föredra. Ett annat stort problem med textilier är att den största delen slängs i soporna när de är färdiganvända. finns inget producentansvar för textilier. Det innebär att vi saknar effektiva metoder för kläder, skor och annat textilmaterial. Ungefär textilier per person slängs i soporna i . Det här innebär ett enormt resursslöseri. Dessutom riskerar de farliga ämnen som textilier kan innehålla att spridas i naturen. (SOU 2012:56) föreslår att regeringen bör se över möjligheterna att införa ett producentansvar för textilier. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Avser miljöministern att lägga fram ett konkret förslag för att minska användningen av farliga kemikalier i textilier? Avser miljöministern att verka för att medlemsländerna i EU ska kunna ha ambitiösare nivåer än det som eventuellt föreskrivs i ett framtida förslag om reglering av textilier?
ip · H110499 · 2014-05-27 00:00:00 — Interpellation 2013/14:499 Miljöbelastningen på och tullstationen i av (S) till Finansminister (M) Stängningen av tullstationen i är en felbedömning. Drygt 868 000 personer reste via hamn och det fraktades nära gods . överför nu tullklareringen till och brottsbekämpningen ska ske via stickprovskontroller utförda från mobila enheter. Företrädare för , kommunen och hamnen är djupt oroade. Det pågår en omfattande utbyggnad av hamn och förhoppning är att trafiken till hamnen ska fortsätta att växa. En växande hamnverksamhet i uppges vara starkt kopplad till de strängare miljökrav som gäller för fartygsbränslen och därmed ökade bränslepriser, vilket gynnar hamn som erbjuder den kortaste vägen till och över . beslut att stänga klareringsexpeditionen i kommer att få miljömässiga konsekvenser i form av både ökad trafik och utsläpp. uppskattar att nedläggningen av tullklareringen i innebär att maximalt 80 lastbilar kommer att behöva åka omvägen till för att tullklarera där i stället för i . Vad gäller belastningen på har beräknat att denna kommer att öka till sammanlagt 150 ärenden efter stängning av klareringsexpeditionen vid . Om man räknar med att en klarering på innebär en omväg med uppstår en ökning av koldioxidutsläpp och andra utsläpp från dessa lastbilar. Kilometerna ska köras via vägarna 77 och 273, som passerar orter som Finsta och . Vägarna lär vara av mycket låg standard och att förbättra den tar också tid – fram till vilken de tunga lastbilarna ska köras från i vår. Finansministern borde veta att ordet ekonomi betyder hushållning. Hushållning handlar inte bara om pengar utan också om hanteringen av våra naturresurser och miljön. Luften kan förefalla vara en gratis tillgång men vi inser alla hur illa det är med försämrad luftkvalitet och att utsläppen driver på växthuseffekten. Finansministern, tycker jag, bagatelliserar på ett högst olämpligt sätt problemen med den ökade lastbilstrafik som stängningen av tullklareringen i ger upphov till. Det gynnar ju knappast heller miljöbelastningen på att det dit förs en omfattande lastbilstrafik av fordon med okända miljökvaliteter. Vi kan mycket väl få mycket smutsiga fordon till . Mina frågor till finansministern är: Vilka kontakter har tagits med och berörda kommuners miljöförvaltningar då miljökonsekvenserna av förslaget har utretts och hur har dessa svarat? Vilka uppgifter kan finansministern lämna om trafikmiljön och olycksriskerna då konsekvenserna av förslaget har utretts?
ip · H110500 · 2014-05-27 00:00:00 — Interpellation 2013/14:500 Trängselskatt och avgift för utländska fordon av (S) till Finansminister (M) När trafikutskottet justerade betänkandet Infrastrukturavgifter på väg hade regeringen i en redogörelse till utskottet givit tydliga besked om att det ska införas trängselskatt och avgiftsplikt för utländska fordon från . Transportstyrelsen ska på uppdrag av regeringen ta fram underlag för den tänkta lagstiftningen. Regeringen lovade vidare att en lagrådsremiss ska tas juni och att regeringen därefter kommer att ta fram en proposition. Eftersom propositionen medför finansiella konsekvenser är avsikten att den ska behandlas parallellt med budgetpropositionen . Regeringen angav vidare att man i vårpropositionen 2014 tydligt kommer att redovisa det pågående arbetet samt tidplanen för att utländska fordon ska omfattas av reglerna om infrastrukturavgift och trängselskatt. När jag nu läser vårpropositionen finner man en mycket knapphändig information och ingen tidsplan. I svar på frågan om vad som hänt skriver finansministern att Transportstyrelsen inte har slutfört sitt uppdrag och att det därför inte finns något förslag på en betalningslösning för utländska fordon. Min fråga till finansministern blir därför varför finansministern och regeringen inte prioriterar denna fråga som kan ha en avgörande betydelse inför höstens folkomröstning om trängselskatt i .
ip · H110501 · 2014-05-27 00:00:00 — Interpellation 2013/14:501 Missbruk av visstidsanställning av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) infördes nya regler av regeringen som har gjort det enklare för arbetsgivare att visstidsanställa men som också har gjort det möjligt att låta individer rulla runt på olika visstidsanställningar , något som leder till otrygga anställningar för den enskilde vilket påtalats av flera fackförbund. EU:s direktiv om visstidsarbete kräver att varje medlemsland har ett effektivt skydd mot missbruk av upprepade tidsbegränsade anställningar, något som fått till följd att TCO anmält till . Kommissionen har efter utredning kommit fram till att den delar TCO:s syn och driver ett överträdelseförfarande mot . utfärdade kommissionen ett motiverat yttrande där man ger den på sig att till kommissionen anmäla de åtgärder som vidtagits för att fullständigt genomföra direktivet. I en lång inlaga till skrev regeringen att man genomfört EU:s visstidsdirektiv på ett korrekt sätt. debatterades frågan om regelverket för visstidsanställningar i och då framhöll arbetsmarknadsministern att de svenska reglerna, om visstidsanställningar, är förenliga med visstidsdirektivets bestämmelser. överlämnades ett kompletterande motiverat yttrande om visstidsarbete till regeringen från där man återigen kritiserar det svenska regelverket som gör det möjligt att missbruka visstidsanställning. Min fråga är följande: Avser arbetsmarknadsministern att vidta skyndsamma åtgärder för att ändra regelverket för visstidsanställningar med anledning av kompletterande motiverade yttrande?
ip · H110502 · 2014-05-27 00:00:00 — Interpellation 2013/14:502 Ändring av trängselskattesystemet i östra i av (S) till Finansminister (M) beslutade att ändra trängselskattesystemet i . En så kallad flerpassageregel infördes och trängselskatteområdet minskades på . För att undvika oönskad genomfartstrafik i stadsdelarna kompletterades systemet med betalstationer utmed västra sidan av . har det framkommit många och starka synpunkter på trängselskattesystemets negativa effekter för boende och näringsidkare på östra , främst i och Bäckebol. Detta ledde till en fördjupad utredning av trängselskattesystemets utformning på östra . Styrgruppen för västsvenska paketet har vid sammanträde beslutat överlämna sin slutrapport till fullmäktige för ställningstagande, och förordade då i första hand ett förändringsförslag som innebär undantag från skatteplikt för bilägare inom ett visst område vid passage av specifikt angivna stationer. Intäktsbortfallet bedöms vara i storleksordningen 5–15 miljoner . Bortfallet föreslås kompenseras genom att trängselskattesystemet i sin helhet förlängs med . fullmäktige beslutade att ställa sig bakom förslaget. Regeringen har ännu inte givit besked om den står bakom förslaget. Jag vill därför fråga finansminister om regeringen har för avsikt att godta förslaget och lämna förslag till i enlighet med styrgruppens förslag.
ip · H110503 · 2014-05-27 00:00:00 — Interpellation 2013/14:503 Det svenska modeundret och utbildningspolitiken av (MP) till Utbildningsminister (FP) Det svenska modeundret är av betydelse för roll på den internationella arenan. har rönt framgångar när det gäller bland annat funktionsplagg och jeans; vi har också traditioner med både tekoindustri och nya trender som utvecklas, ibland där det gamla är lika intressant. Inte minst i med omnejd finns vad man brukar kalla textilkluster. Där finns Textilhögskolan, men även på och på fler skolor finns utbildningar inom det textila området. kunde man ta del av ett inslag i , i vilket tung kritik framkom mot hur utbildningspolitik förhåller sig till estetiska ämnen och konstnärliga utbildningar. Kritiken framfördes av rektorer för sju eftergymnasiala högskoleförberedande konst- och designutbildningar i . Kritiken handlade om effekterna av den förändring som genomfördes , då alliansregeringen genomförde en gymnasiereform där de estetiska programmen renodlades, och blev det inte längre obligatoriskt för eleverna att under gymnasieåren läsa ett estetiskt ämne. Rektorerna menade att elevernas förkunskaper var sämre än tidigare, och att det i förlängningen kan påverka den modeindustri som har satt på kartan. Det råder en allmän oro över Alliansens utbildningspolitik, och från många olika håll, speciellt från de konstnärliga och kreativa områdena inom utbildningssystemet, riktas kritik mot regeringens sätt att hantera de estetiska ämnena. Då estetiska ämnen och konstnärliga utbildningar ses som mindre viktiga finns en stor risk att så även blir fallet. Det blir en självuppfyllande profetia. Den farhågan framfördes också av rektorerna för de utbildningar som tidigare nämndes. Alliansregeringen och utbildningsministern har ett ansvar för att det finns förutsättningar för studenter att satsa på, och klara av, utbildningar även inom kreativa och skapande områden, områden som kanske kommer att vara viktigare än vad vi uppfattar dem som. Det är till exempel viktigt vilken betydelse man ger ämnen bild och slöjd. De ämnen som ger meritpoäng är en politisk signal om vilka ämnen som anses viktiga, och dit hör tyvärr inte skolans estetiska ämnen. Med anledning av vad som framkommer i den här interpellationen vill jag fråga utbildningsministern: På vilket sätt tänker utbildningsministern agera för att garantera att skolan ska ge god praktisk färdighet till de konstnärliga utbildningarna också ? Avser utbildningsministern att föreslå förändringar för att säkerställa tillräckliga förutsättningar för kreativa ämnen i utbildningssystemet, inte minst inom mode och design?
ip · H110504 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:504 Utförsäkrades ekonomiska situation av (S) till Statsrådet (M) Efter att regelverket i sjukförsäkringen förändrades har ca 75 000 personer utförsäkrats, en stor del av dessa är kvinnor. Flera av de som utförsäkrats tvingas söka försörjningsstöd. I en rapport från så framgår det att det finns en stor grupp som är sjukskrivna med läkarintyg som har otillräcklig, ingen eller väntar på sjukpenning. Försörjningsstöd är ett behovsprövat bidrag som är tänkt att vara såväl tillfälligt som det sista skyddsnätet, och det regleras av socialtjänstlagen. kan vi alltså se hur personer med långvariga sjukdomstillstånd hänvisas till försörjningsstöd i stället för att omfattas av sjukförsäkringen. Detta innebär att dessa personer också riskerar att få en mycket låg pension. Min fråga till statsrådet är följande: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att sjukskrivna ska slippa söka försörjningsstöd?
ip · H110505 · 2014-05-27 00:00:00 — Interpellation 2013/14:505 Framtiden för försvarsmusiken av (MP) till Kultur- och idrottsminister (M) I har den traditionella försvarsmusiken vilat på två ben: musik till staten och musik till Försvarsmakten. Enligt uppgift hotas nu Marinens Musikkår av nedläggning, vilket i så fall leder till att en 500-årig försvarsmusiktradition går i graven och att musik till Försvarsmakten försvinner. Marinens Musikkår har genom sitt förvaltande och utvecklande av ett blåsmusikaliskt kulturarv ända kommit att bli något utöver en ren försvarsangelägenhet. Musikkåren är en av få professionella orkestrar i landet och har som uppgift att verka i hela landet. Marinens Musikkår är inte endast en fråga för Försvarsmakten, det är även en fråga som handlar om ett kulturarv och professionell musik. Om de förändringar som är aviserade genomförs innebär det att militärmusiken i det nya försvaret endast kommer att handla om musik i och vid statsceremonier. Det innebär att övriga platser i inte får ta del av Marinens Musikkårs konserter, så som sker . Det finns förslag med avsikten att rädda och utveckla Försvarsmusiken, förslag om en grundlig utredning för Försvarsmusiken och förslag om ett nationellt uppdrag för Marinens Musikkår. Representanter för musikerkollektivet vid Arméns Musikkår, Livgardets Dragonmusikkår och Marinens Musikkår har gemensamt uttryckt stor oro över konsekvenserna om antalet tjänster inom Försvarsmusiken reduceras. Jag vill fråga kultur- och idrottsministern om möjligheten till en grundlig utredning av Försvarsmusiken, dess roll för kulturarvet och möjligheter för ett nationellt uppdrag, innan beslut med omfattande konsekvenser tas. Jag vill även fråga kultur- och idrottsministern hur hon avser att säkerställa att det kulturarv som Marinens Musikkår utgör ska leva vidare. Hur ser kultur- och idrottsministern på den förlust som blir i både bredd och uppdrag för hela landet utifrån ett eventuellt beslut om nedläggning av Marinens Musikkår?
ip · H110506 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:506 Ekonomisk utsatthet och ökad ojämlikhet av (S) till Finansminister (M) I en rapport från kan man läsa hur det skett en dramatisk förändring av de svenska trygghetssystemen. kan ingen få ut mer än efter skatt från arbetslöshetsförsäkringen. Det motsvarar en bruttolön på ca , vilket är långt under ingångslönen för nästan alla jobb. I rapporten redovisas att ca 115 000 personer som får försörjningsstöd är arbetslösa. Dessutom tillkommer ca 15 000 personer med arbete som är beroende av försörjningsstöd då lönen inte räcker till. Utöver dessa finns ca 35 000 sjukskrivna med läkarintyg, men som inte får sjukersättning, som inte får tillräckligt eller som väntar på sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Försörjningsstöd, som är tänkt som samhällets yttersta skyddsnät, har blivit den ersättning som många arbetslösa och sjuka tvingas leva på – detta i stället för en rimlig a-kassa eller sjukpenning/sjukersättning. Regeringens finanspolitik har varit helt inriktad på skattesänkningar, något som finansierats genom försämrade trygghetssystem. Detta har lett till att allt fler hushåll tvingas söka försörjningsstöd. Min fråga till finansministern är följande: Är finansministern beredd att vidta några nya åtgärder i finanspolitiken för att öka jämlikheten i ? Är finansministern beredd att vidta åtgärder i finanspolitiken för att de inkomstbaserade trygghetssystemen ska kunna garantera en rimlig inkomst vid sjukdom eller arbetslöshet?