ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H110439 · 2014-04-14 00:00:00 — Interpellation 2013/14:439 Införande av kvotplikten av (MP) till Finansminister (M) informerades riksdag, näringsliv, medier och om att kvotplikten för biobränsle inte kommer att införas som planerat och beslutat av . Beskedet kommer innan införandet var planerat. Jag förutsätter att näringslivet/Svenskt biobränsle har genomfört stora förändringar för att möta de nya bestämmelserna, bestämmelser som skjuts på en obestämd framtid. Kvotplikten har flera problematiska inslag, till exempel bristande klimatnytta som riskerar att slå ut svensk klimatbättre produktion. Men politiken måste respektera näringslivets behov av långsiktiga beslut och införandeperioder. Det som skett, att före ikraftträdandet avblåsa ett stort skifte inom svensk biobränsleproduktion, saknar motstycke. Det är klart att det för att energiskatteändringarna ska kunna träda i kraft krävs ett statsstödsgodkännande från . Och det är klart att på grund av att inte hade fått något statsstödsgodkännande från kommissionen när beslutade om regeringens förslag överlämnade åt regeringen att bestämma tidpunkten för ikraftträdandet av både kvotplikten och energiskatteändringarna. Trots detta behövs långsiktig framförhållning för näringslivet. Jag ställer därför följande fråga till finansministern: När kommer kvotplikten att införas?
ip · H110440 · 2014-04-14 00:00:00 — Interpellation 2013/14:440 Industrins konkurrenskraft av (S) till Näringsminister (C) Element Six planerar att stänga sin fabrik i . Samtliga 175 anställda riskerar att bli av med sina arbeten. Företaget planerar att stänga fabriken i . Element Six producerar syntetiska diamanter. En global översyn görs av företagets verksamhet, och det anges som förklaring till nedläggningen i . Översynen har lett till slutsatsen att en mer effektiv, mindre komplex tillverkningsprocess kan uppnås genom att flytta produktionen i till fabrikerna i och . En ytterligare bakgrund till beslutet är att det krävs omfattande investeringar för att uppgradera anläggningen. Företaget anger också att det har blivit allt svårare att rekrytera personal till fabriken. Det geografiska läget och bristande kommunikationer är en annan faktor som är till Robertsforsfabrikens nackdel. kommun och Region samt fackförbunden och Unionen jobbar nu för att förmå ägarna till Element Six att ompröva sitt beslut. Jag har följande fråga till näringsministern: Vilka insatser kan ministern göra för att starka som industrikommun?
ip · H110441 · 2014-04-16 00:00:00 — Interpellation 2013/14:441 Regional nyhetsbevakning av (S) till Kultur- och idrottsminister (M) TV4 lägger ned sina lokala nyhetssändningar. Så många som 140 av de ca 165 tjänsterna försvinner, enligt ledningen för TV4. Redaktionerna i , , , , , , , , , , , och läggs ned helt. har även SVT omstrukturerat sin bevakning av norra . I det förslaget tog SVT bort 30 tekniska tjänster och 5 sändningsorter, främst i . Mediebevakningen har minskat, det är inte bra för någon att man inte får ut information ordentligt. TT lämnade , och även rikstidningarna har dragit sig bort från och andra glesare delar av landet. Det har varit stora förändringar på nyhetsmarknaden . TV4 satsar nu mer på det nationella Nyheterna, vilket kommer att innebära ett demokratibekymmer då speglingen och mångfalden av nyheter från hela landet minskar. I TV4:s tidigare sändningstillstånd 2008–2013 fanns ett villkor om minst 16 regionala stationer. Många ställer sig frågande till vilken avvägning regeringen har gjort då Myndigheten för radio och tv nu lämnat ett tillstånd till TV4 utan krav på regionala nyhetssändningar. Det uppkomna läget ökar oron för att de regionala inslagen kan förstärka en konserverad bild av . är större än . och är mer än väder, och detsamma gäller för resten av regioner. är ingen utländsk turistort där väder och badtemperatur är det mest intressanta. Med utgångspunkt i det uppkomna läget vill jag fråga ministern: Vad avser ministern att göra för att upprätthålla regional nyhetsbevakning i hela landet?
ip · H110442 · 2014-04-16 00:00:00 — Interpellation 2013/14:442 Fossiloberoende fordonsflotta av (S) till Statsrådet (C) Regeringen satte 2009 upp ett mål om att ska ha en fossiloberoende fordonsflotta . Trots att har gått finns det fortfarande ingen fast definition av målet antagen av vare sig regering eller riksdag. Kanske är det en av förklaringarna till de oroväckande sifforna i nybilsförsäljningen. Sammantaget utgör de fossildrivna bilarna av den totala nybilsförsäljningen. Andelen elbilar och laddhybrider ligger på av nybilsförsäljningen. Enligt årsstatistiken över sålda nya personbilar i ser det dystert ut för möjligheten att nå de uppsatta klimatmålen. Utsläppen från personbilarna minskar bara hälften så mycket som krävs för att klara klimatmålen. Dieselbilarna står för ett oroväckande trendbrott, då utsläppen från dem ökar i stället för att minska. Lika oroväckande ser utvecklingen för biodrivmedel ut. Bensindrivna bilar ökade , som biodrivmedelsdrivna bilar minskar kraftigt. Det är 45 procents minskning för etanol och 32 procents minskning för gas. Jag vill därför fråga statsrådet: När planerar regeringen att slå fast vad det målet fossiloberoende fordonsflotta faktiskt innebär och vilka åtgärder planerar regeringen att vidta för att vända den negativa utvecklingen?
ip · H110443 · 2014-04-16 00:00:00 — Interpellation 2013/14:443 Varsel hos och förutsättningarna för godstrafik på järnväg av (S) till Statsrådet (M) Klimatutmaningen är en av de största politiska utmaningarna för , EU och världssamfundet. Transporterna står för en stor del av utsläppen av växthusgaser. EU har exempelvis som mål att transportsektorn ska minska sina utsläpp till 2050. I går utvecklingen dock åt fel håll. Utsläppen från lastbilstransporter har ökat stadigt , enligt statistik. upplever många företag stor frustration över att godstrafiken på järnväg har stora problem. Beräkningar från KTH visar att tågkaoset innebär 1,5 miljarder i minskade intäkter för svensk exportindustri. Enbart ett företag som säger sig förlora på grund av tågkaoset. meddelade godsjärnvägsföretaget att man nu förhandlar om att minska personalstyrkan med 500 personer. Detta sker i då har högre arbetslöshet än många andra jämförbara länder. Bakgrunden till varslet är enligt ett pressmeddelande från pressade priser för lastbilstransporter som fördubblade och fortsatt stigande banavgifter för en sliten järnväg försvårar möjligheten att nå lönsamhet. Hur ser statsrådet på förutsättningarna för godstrafik på järnväg i och vilka åtgärder är statsrådet beredd att ta för att stärka godstrafiken på järnväg?
ip · H110445 · 2014-04-16 00:00:00 — Interpellation 2013/14:445 Massarbetslöshet och inflationen av (S) till Finansminister (M) Trots att är ett bra land på många sätt lider människor av arbetslöshet. Enligt var arbetslösheten i . Regeringen har misslyckats med att få ned massarbetslösheten. Dessutom är arbetslöshetsförsäkringen nu så låg att den är en omställningsförsäkring utan ett bidrag som måste täckas upp med försörjningsstöd. Det har även visat sig att finansministern inte tycks vara så angelägen om att få ned massarbetslösheten med tanke på det uttalande han gjorde om att det inte fick gå för snabbt att pressa tillbaka arbetslösheten. När finansminister överlämnade sin sista vårbudgetproposition kopplade han i stället in oron för inflationen. Det är något märkligt, kan tyckas, eftersom vi har mycket låg inflation enligt . Vad avser finansministern att göra för att komma till rätta med massarbetslösheten? Anser ministern att inflationen är ett hot för ?
ip · H110446 · 2014-04-17 00:00:00 — Interpellation 2013/14:446 Insyn i Arbetsförmedlingens upphandlingar av (V) till Arbetsmarknadsminister (M) gjorde avslöjanden om grova, långa och återkommande rasistiska utfall från en lärare på en bussförarutbildning. Det särskilt beklämmande med fallet är att eleverna har skickats till utbildningen genom Arbetsförmedlingen. Den ingår i deras åtgärdsprogram och betalas av det offentliga. Jag utgår från att ministern och regeringen inte anser det vara lämpligt med sådana rasistiska utfall i allmänhet och vid arbetsmarknadsutbildningar i synnerhet. Problemet är att ett systematiskt arbete mot sådana situationer, och andra brister i upphandlade åtgärder, försvåras av såväl rutinbrister inom Arbetsförmedlingen som av affärssekretess. När det gäller det aktuella företaget hade till exempel en del av klagomålen från eleverna uppenbarligen inte förts vidare som formell kritik. Lika anmärkningsvärt är att har fått nej från Arbetsförmedlingen, när den har begärt ut resultatet av de utredningar som Arbetsförmedlingen har gjort med anledning av klagomålen. Enligt tidningen har detta gjorts efter bedömning av Arbetsförmedlingens juridiska avdelning, med hänsyn till att ett offentliggörande kan skada det anlitade företaget. Samma företag har varit föremål för klagomål i – detta gällde både kvaliteten på utbildningen och påståenden om trakasserier mot eleverna. Kritik ska ha bemötts med hot om avstängning och dåliga referenser. säger regionchefen för företaget: Arbetsförmedlingen kollade på det där. Deras utlåtande var att de fick vad de betalade för och det fanns inga problem enligt dem. Detta är bara ett företag som har sålt utbildningstjänster till Arbetsförmedlingen för . Det är frågan om många miljarder skattekronor som på så sätt överförs från det allmänna till privata anordnare. Här måste man också nämna fas 3-branschen, sysselsättningsfasen, där företagens sekretessbehov överordnas allmänhetens insynsrätt. Detta är en situation som dels är skadlig för kvalitetssäkringen av arbetsmarknadspolitiken, dels undergräver den för svensk demokrati så avgörande offentlighetsprincipen. Jag vill mot bakgrund av detta fråga arbetsmarknadsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att Arbetsförmedlingen ska förbättra sina rutiner vid klagomål mot externa anordnare? Avser ministern att vidta åtgärder för att öka insynen i den verksamhet som Arbetsförmedlingen upphandlar hos privata anordnare?
ip · H110447 · 2014-04-22 00:00:00 — Interpellation 2013/14:447 Pensionärsskatten av (S) till Finansminister (M) Pension är lägre än lön, och pensionen är uppskjuten lön för dem som har arbetat. Ändå är skatten högre för pensionärer än för dem som förvärvsarbetar . Denna klyfta har den borgerliga regeringen infört och beslutat öka eftersom det i teorin skulle leda till att sänka massarbetslösheten. I och med införandet av jobbskatteavdraget har skatten på löneinkomst blivit lägre än skatten på pensioner. när det visat sig att regeringen misslyckats med att sänka arbetslösheten kanske det vore på sin plats att omvärdera den orättvisa beskattningen av pensionärerna. Även skatten på pensioner har sänkts , men inte i samma utsträckning som skatten på förvärvsinkomster. Pensionärerna har fått sänkt skatt genom höjda grundavdrag, men klyftan har ökat i takt med att de overksamma jobbskatteavdragen blivit fler. är nu det enda landet där pensionärer beskattas hårdare än löntagare. Skattebetalarnas beräkningar visar att en genomsnittspensionär, med , betalar mer i skatt än om denna arbetat. uppgår den totala skillnaden till . Många pensionärer uppfattar detta som en mycket orättvis beskattning. Vad avser finansministern att göra med pensionärsskatten? Vad avser finansministern att göra för att minska klyftan mellan löntagare och dem som har arbetat? Vad avser finansministern att göra för att fler ska uppfatta skatten som rättvis?
ip · H110448 · 2014-04-22 00:00:00 — Interpellation 2013/14:448 Avregleringen av apoteksmarknaden av (S) till Socialminister (KD) har regeringen konsekvent prioriterat skattesänkningar och privatiseringar före en väl fungerande välfärd. Ideologiska marknadsexperiment som försämrat i stället för att förbättra service och välfärd för medborgarna har avlöst varandra. Ett sådant exempel är avregleringen av apoteksmarknaden . Före avregleringen hade ett av världens säkraste och mest kostnadseffektiva distributionssystem för läkemedel med en hög kundnöjdhet. efter avregleringen kan vi konstatera allvarliga brister och försämringar på apoteksmarknaden. Ingen har samhällsansvaret trots att läkemedelsförsörjning är en viktig del av vårdkedjan. Kundservicen har försämrats när lagerstatus hos andra apotek inte finns tillgänglig. Pensionärsföreningarna har hört till de mest kritiska rösterna till avregleringen. Risken för att deras medlemmar skulle få sämre service ansågs hög. Framför allt framfördes oro kring huruvida lagerhållning av läkemedel skulle försämras när fler små enheter etablerades. Många äldre har begränsade eller inga möjligheter att jaga efter sitt läkemedel på flera apotek. Fler apotek har öppnat men tillgängligheten till medicin har försämrats då medicinlagren på apoteken minskat och mediciner i större utsträckning inte finns inne. Tid för rådgivning har minskat vilket riskerar att öka felaktig läkemedelsanvändning. Dessa försämringar har resulterat i att förtroendet för apoteken hos befolkningen har sjunkit. Vad avser socialministern att göra för att säkra medicinförsörjningen i hela landet? Vad avser socialministern att göra för att förtroendet för apoteken ska öka igen?
ip · H110449 · 2014-04-22 00:00:00 — Interpellation 2013/14:449 Landsbygdsprogrammet av (S) till Landsbygdsminister (C) Vi kunde för någon vecka sedan ta del av det glädjande beskedet att regeringen förstärker medlen till landsbygdsprogrammet med de kommande sju åren. Det blir 400 miljoner . Jag är glad att regeringen därmed gör en liknande bedömning som vi socialdemokrater gjort. Men när vi nu läser vårpropositionen så är det svårt att hitta dessa 2,8 miljarder. Regeringen förstärker medlen till landsbygdsprogrammet 2014 i vårändringsbudgeten genom att höja anslaget Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med 400 miljoner jämfört med budgetpropositionen. Frågan blir då hur finansieringen sker . Jämför man bedömningen av anslagen för utgiftsområde 23 för 2015-2017 i budgetpropositionen med bedömningarna i vårpropositionen så finns inte ett tydligt tillskott med 400 miljoner som regeringens representanter lovat på presskonferenser. Anslaget är i stort sett oförändrat, och det skulle i så fall innebära att den kommande satsningen på landsbygdsprogrammet ska tas inom departementets budget, alltså med nedskärningar på andra områden. En annan fråga som har aktualiserats är också hur mycket av tillskottet som i realiteten kan användas. Ansökningstiderna för många stöd gick ut , vilket jag inte kan tolka på något annat sett än att väldigt lite ersättningar kommer att utbetalas . En stor del av de 400 extra miljonerna kommer alltså att bli över. När kommer de olika stöden att börja gälla och när kommer dessa att betalas ut? Landsbygden står inför stora utmaningar och många företagare klarar inte av att stöd och ersättningar uteblir. Om regeringen hade aviserat dessa pengar tidigare så hade stöd kunnat betalas ut även . Det råder alltså en oklarhet kring om finansieringen av ökningen av landsbygdsprogrammet med 400 miljoner ska ske genom neddragningar inom utgiftsområde 23 och hur stor andel av de 400 miljonerna som kommer betalas ut under eller om överblivna medel i själva verket ska finansiera ökningen och samma medel därmed i regeringens retorik används två gånger. Med anledning av detta blir min fråga till landsbygdsministern: Hur menar landsbygdsministern att den framtida finansieringen av ökningen av landsbygdsprogrammet med 2,8 miljarder ska ske?
ip · H110450 · 2014-04-16 00:00:00 — Interpellation 2013/14:450 Ansvaret för lokal och regional nyhetsbevakning av (MP) till Kultur- och idrottsminister (M) byggdes TV4 upp, och då fick kanalen krav på sig att den skulle sända lokala program. , när tv-sändningarna övergick till att bli digitala, fick fler kommersiella kanaler börja sända i marknätet, något som tidigare bara TV4 och SVT fått göra. TV4 får ett sändningstillstånd, som baseras på sändningsutrymmet. Sändningsutrymmet är något som regeringen bestämmer, och det är sedan upp till Myndigheten för radio och tv att fördela det mellan olika kommersiella aktörer. Hur fördelningen beslutas får även ta del av. kom det chockerande beskedet att TV4 lägger ned sina lokala sändningar och väljer att fokusera sin nyhetsverksamhet på riksnyheter. Många människors arbetsplatser försvinner, och den lokala journalistiken tunnas ut. I förlängningen kan det bli ett problem för demokratin om vi får orter, platser och företeelser som inte uppmärksammas och granskas. Även lokala nyhetstidningar minskar antalet journalister. Och de större nyhetsmedierna tar inte alltid ett större ansvar för den lokala nivån. Sammantaget kan man skönja ett mönster som i sin förlängning kan vara mycket negativt. Jag vill fråga kulturministern vilka politiska åtgärder hon avser att vidta för att den lokala journalistiken och demokratins utveckling inte ska påverkas negativt. Jag vill även fråga kulturministern om hon ser en fara i att den lokala journalistiken minskar och hur detta kan komma att påverka granskning och beskrivning av lokalsamhället och dess framtid.
ip · H110451 · 2014-04-23 00:00:00 — Interpellation 2013/14:451 Det nordiska skatteavtalet av (S) till Finansminister (M) har arbetat med frågan om de norska pensionärer som flyttat till i samband med att det nordiska skatteavtalet omförhandlades, senast under temasessionen i , . Pensionärerna säger sig ha fått felaktig information av , något som kan styrkas av skriftlig kommunikation mellan berörda pensionärer och myndigheten. De har drabbats av höga restskatter som gör att fler av dem måste sälja sina hus och hem för att klara av betalningen. De som inte gör detta har eller kommer snart att få sina tillgångar utmätta av kronofogden. Det handlar med andra ord inte om några pensionärer med stora ekonomiska marginaler, och de har inte de ekonomiska musklerna för att utmana staten i en civil domstol. Det är beklämmande att regeringen inte vill ta ansvar för den uppkomna situationen. Den har ställt sig avståndstagande till frågan och verkar inte vilja ta frågan på riktigt allvar. Regeringen säger sig veta att det endast rör sig om ett tiotal medan de drabbade kan visa att det handlar om flera hundra stycken. För att komma till botten med problemet krävs det att frågan grundligt hanteras av regeringen, vilket inte har varit fallet. Det är viktigt att det görs en analys om vad som har gått fel i samband med att det nya avtalet trädde i kraft. Det handlar om att alla inblandade ska göra rätt för sig samt att våga ta ansvar för de eventuella fel som begåtts. Vad som är viktigt är att hitta lösningar för de drabbade. Det handlar inte om att skuldbelägga enskilda medarbetare på utan att finna lösningar på de problem som uppkommit. Mina frågor till finansministern är: Vad anser finansministern måste göras för att lösa situationen för de drabbade pensionärerna? Avser finansministern att att följa antagna rekommendation och driva på för en revision av nuvarande regelverk?
ip · H110452 · 2014-04-24 00:00:00 — Interpellation 2013/14:452 Arbetsvillkoren för vikarier av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) kunde man läsa i tidningen om arbetsvillkoren för vikarier. I artikeln framgår det att många vikarier får arbete , sedan är det stopp. Det uppger av största sektioner. Detta drabbar framför allt dem som inte är utbildade barnskötare eller underskötare. Bakgrunden är att många kommuner har satt en gräns vid för den som saknar utbildning. När har gått får inte vikarien arbeta kvar. Vilken policy som arbetsgivaren har kan variera, i vissa kommuner får personen arbeta kvar om den är i sluttampen av sin utbildning. Mot den här bakgrunden vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Kommer ministern att vidta några åtgärder för att kommunerna ska erbjuda vikarierna utbildning och fortsatt anställning?
ip · H110453 · 2014-04-25 00:00:00 — Interpellation 2013/14:453 Arbete i EU mot illegal lastbilstrafik av (S) till Statsrådet (M) Svenska, seriösa åkerier upplever osund konkurrens från två håll. Det handlar delvis om åkerier som tänjer på det svenska regelverket med F-skattsedlar, men framför allt handlar det om utländska åkerier som kör illegalt i i strid med EU:s så kallade cabotageregler. Den cabotagestudie som bedrivs vid visar att tusentals lastbilar kör illegalt i . skrev sju transportministrar ett brev till EU:s transportkommissionär om illegal lastbilstrafik, lönedumpning i åkeribranschen och otydligheterna när det gäller verktyg för kontroll av cabotagereglerna. Det var transportministrarna i , , , , , och som skrev brevet. bjöd den franska regeringen in till en stor konferens om sociala villkor i åkeribranschen i EU. Här deltog den danske transportministern samt ytterligare ministrar och statssekreterare från regeringar i EU. Den danske transportministern meddelar nu att har ett samarbete med om att arbeta för en sund utveckling av åkeribranschen i EU. Man vill få att tänka mer på chaufförernas villkor i stället för på en total avreglering av lastbilstrafiken i EU. Min fråga till statsrådet är därför: Varför har den ställt sig vid sidan av det viktiga arbete som flera länder i EU driver för att skapa ordning och reda på vägarna?
ip · H110454 · 2014-04-23 00:00:00 — Interpellation 2013/14:454 Upprustning av Västerdalsbanan med anledning av avtalet mellan Fiskarheden och av (S) till Statsrådet (M) Fiskarheden och presenterade att de har ingått ett avtal som innebär att en stor del av det sågade virket från Fiskarheden ska transporteras på Västerdalsbanan från . Fiskarheden är ett exportföretag; av deras sågade trävaror transporteras utanför gränser. Målet är att komma . För att inte utvecklingen ska avta är det nu viktigt att och andra offentliga aktörer möjliggör att Västerdalsbanan mellan och blir trafikerbar. inställning har varit att så länge det inte finns någon som vill trafikera Rågsveden–anser sig inte kunna underhålla denna del av Västerdalsbanan. Man kan till viss del ha förståelse för deras ställningstagande så länge ingen aktör har visat intresse. beslutade att underhållet på banan på sträckan –Rågsveden ska upphöra . Trots detta svarar vid ansökan om tågläge för att kunna genomföra avtalet mellan Fiskarheden och att underhållet redan har upphört. Det är ganska anmärkningsvärt att man på svarar att underhållet redan har upphört när det finns ett skriftligt beslut från som säger att det ska avslutas . Regionchefen på skrev i en insändare i att är berett att ompröva beslutet om nedläggning, under förutsättning att någon begär att få trafikera banan. finns det alltså en aktör och ett avtal. Fiskarheden kommer att köra , från . måste det till en kraftsamling för att göra banan mellan och trafikerbar. Vad avser regeringen och infrastrukturministern att göra för att säkerställa att avtalet mellan Fiskarheden och ska kunna genomföras och att framtidens jobb i Malung-Sälenområdet ska kunna säkras? Utifrån det ovan beskrivna gällande styrelses hantering av frågan om underhållet undrar jag även hur ministern tolkar beslutet om att underhållet ska upphöra .