· H110208 · 2014-01-23 12:53:30 — har frågat socialministern om han avser att verka för att riskkapitalbolagen fasas ut från hälso- och sjukvården, äldreomsorgen och personlig assistans och om inte, mot bakgrund av vilka fakta och argument dessa bör få göra vinster på sjuka, äldre och funktionshindrade samt bedriva handel med verksamheterna. har även frågat finansministern om han avser att ta initiativ till åtgärder som minskar riskkapitalets engagemang inom skola, vård och omsorg och därmed riskkapitalets exploatering av skattemedel samt vilka långsiktigt uthålliga och kompetenta ägare utöver stat, kommun, kooperativ och ideella föreningar han ser inom skola, vård och omsorg. har också frågat utbildningsministern om hur han avser att förhålla sig till riskkapitalets engagemang inom utbildningssektorn och om han avser att lägga fram förslag eller stödja förslag efter 2014 som gör att riskkapitalbolagen som ägare helt försvinner inom grund- och gymnasieskolorna.Peter har slutligen frågat näringsministern om hur hon avser att lägga om sin näringspolitik så att riskkapitalet avråds och avstår från engagemang i skattefinansierad vård, skola och omsorg. har vidare frågat hur hon avser att vägleda svenskt riskkapital bort från finansiell spekulation och uppköp eller försäljning av befintliga företag till produktiva investeringar i verkliga framtidsbranscher.Teres har frågat socialministern om han avser att verka för att riskkapitalbolagen inte ska få äga skattefinansierade företag inom vård och omsorg och, om inte, mot bakgrund av vilka fakta och argument dessa företag bör få fortsätta äga skattefinansierade företag inom vård och omsorg.Teres har även frågat näringsministern om hon avser att verka för att riskkapitalbolagen inte ska få driva välfärdsföretag och, om inte, mot bakgrund av vilka fakta och argument dessa företag bör få fortsätta driva välfärdsföretag.Interpellationerna har överlämnats till mig. Jag besvarar dem i ett gemensamt svar.Målsättningen med regeringens politik är att vård, skola och omsorg ska hålla en god och hög kvalitet. För att nå detta mål krävs att det finns valfrihet och en mångfald av utförare att välja mellan. Valfriheten och mångfalden behöver dock kombineras med krav på kvalitet och uppföljning.Ett flertal åtgärder har vidtagits i denna riktning. Som exempel kan nämnas den reform som genomförts när det gäller den statliga tillsynen av hälso- och sjukvården och , överenskommelsen om en etisk plattform inom vård och omsorg och Skolinspektionens utökade sanktionsmöjligheter.Eftersom välfärdssektorn finansieras av skattemedel och utför för samhället grundläggande tjänster är det av största vikt att de som äger och driver företag inom denna sektor har ett varaktigt engagemang. har ett antal händelser visat på att det finns vissa brister i detta hänseende. En betydande del av de större koncernerna inom välfärdssektorn ägs helt eller delvis av så kallade riskkapitalfonder. Typiskt för dessa är att de normalt investerar i en verksamhet med syfte att den ska växa i omfattning. I denna typ av finansiering av företag är det också ofta många aktörer involverade. Vanligtvis finns det en förväntan från den som investerat i en verksamhet att det satsade kapitalet ska ge en hög avkastning.Regeringen tillsatte därför den så kallade ägarprövningsutredningen som ska lämna förslag på vilka krav som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn. Syftet med utredningen är att säkra att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och att verksamheten som bedrivs håller hög kvalitet. I enlighet med den sexpartiöverenskommelse som träffades inom ramen för gav regeringen i uppdrag att utreda om det är rättsligt möjligt och lämpligt att kräva att ett aktiebolag som bedriver fristående skolverksamhet helt eller delvis ska ha till syfte att bedriva utbildning av god kvalitet för att få tillstånd att driva verksamheten. I uppdraget ingår även att utreda om det är rättsligt möjligt och lämpligt att införa kriterier för vad som ska betraktas som varaktigt ägande i friskolesektorn. Utredningen ska också bedöma om motsvarande kriterier ska gälla även för andra offentligt finansierade välfärdstjänster. I tilläggsdirektivet till anges att om ett bolag i välfärdssektorn enbart är verksamt för att göra en kortsiktig vinst eller till exempel genom sin investeringspolicy är inriktat på att sälja inom en viss angiven tidsperiod kan det bli svårt att uppfylla kravet på varaktigt ägande. Förslagen får emellertid inte utformas på ett sådant sätt att de skulle kunna utesluta vissa ägarformer.Detta handlar inte om att minska mångfalden och att begränsa etableringsfriheten. Att slå undan fötterna för den valfrihet och de aktörer som finns inom skola, sjukvård och omsorg vore ett allvarligt hot mot kvaliteten och tillgängligheten i skolan, sjukvården och omsorgen och ett dråpslag mot många människors sysselsättning. Utredningen ska därför inte begränsa möjligheten att bidra till välfärdens utveckling genom olika alternativ, däremot ska kravställandet på utförarna skärpas.Jag vill dock inte föregå utredningens bedömning utan avvaktar resultatet som ska presenteras . Tack för svaret, statsrådet , i stunden varande tre partiledare och en finansminister, ty jag hade ställt fyra interpellationer. Det var om riskkapital inom utbildningssektorn till , om skola, vård och omsorg till finansministern, om riskkapital inom hälso- och sjukvården till socialministern och mer allmänt om riskkapital i välfärden till näringsministern.Bakgrunden till mina interpellationer är naturligtvis den nyliberala flodvåg som svept över svensk välfärd. Privatisering, avreglering och marknadsstyrning skulle ge högre effektivitet, mer resultat för pengarna och så kallad valfrihet. Det har gett miljarder i vinst som finurligt till slut hamnat i skatteparadis. Det har blottat vägda blöjor och vanvård i äldreomsorgen, och konkurser och stängda skolor när vinsterna uteblev.När medborgarnas kritik stegras försöker regeringens företrädare avleda det genom retorik. Finansminister , tidigare i debatt med mig en ivrig försvarare av riskkapital, har sagt: Jag tycker att den ägarprövning vi ska göra bör landa i att det är långsiktiga uthålliga ägare. Det tycker jag talar för att det inte bör vara riskkapitalbolag på det nuvarande sättet . Så sade han i en SVT-intervju. Utbildningsminister säger att riskkapitalbolagen inte längre ska få vara kvar i välfärdssektorn.Det är retoriken. Men politiken, den ligger fast, ty de tilläggsdirektiv som talar om, som getts till den utredning som finns i anknytning till friskolefrågan, är med förlov sagt ludd, ludd, ludd. Och redovisningen skjuts upp till efter valet. ska vi få reda på ståndpunkterna.Jag tolkar det så att regeringens samlade svar, bortom finansministerns och utbildningsministerns retorik, egentligen är: Riskkapitalbolag och vinstmaximering i välfärden genom skattemedel är okej och bra. Men man vill inte debattera frågan eller klargöra sin ståndpunkt förrän efter valet. Det är därför jag inte får möta de olika ansvarsföreträdarna här i en debatt. Däremot ska man ute i den offentliga debatten fritt kunna framföra kritik. Jag vill , herr talman, slå fast att i det samlade svaret från tre partiledare och en finansminister, varande , fastslås att riskkapitalbolag och vinster placerade på fantastiska öar är bra. Jag ber att få tacka finansmarknadsministern för svaret på mina interpellationer, även om det såklart hade varit önskvärt att de ministrar som jag ställde mina frågor till också hade svarat på dem.Båda mina interpellationer, och för den delen också , handlar sammanfattningsvis om den splittring vi ser i regeringen just . I mina interpellationer till och frågar jag huruvida näringsministern och socialministern, utifrån sina respektive verksamhetsansvar, är beredda att verka för att riskkapitalbolag inte ska driva välfärdsföretag. Det får jag inget svar på i det interpellationssvar som finansmarknadsministern lämnat, vilket gör mig lite beklämd. Vänligen, , ber jag att få svar på frågan hur den samlade regeringen ser på riskkapitalbolag i välfärdssektorn.En viktig bakgrund till mina interpellationer är de uttalanden som olika regeringsföreträdare gjort i dessa frågor. Bland annat säger näringsministern mycket tydligt att det är helt okej med riskkapitalbolag i välfärden. Dessutom påpekar hon att det är populistiskt att svaja i de här frågorna. Å andra sidan har vi finansministern och utbildningsministern, som visat en ganska kritisk hållning. Vad är egentligen regeringens ståndpunkt? Vad tycker regeringen? Beträffande socialministern kan man säga att han inte riktigt vågar öppna ögonen och se baksmällan av de senaste årens privatiseringsfester.Herr talman! Varken jag eller får svar på våra frågor om regeringens ställningstagande. I stället hänvisar ministern till tilläggsdirektivet i . Jag har försökt sätta mig in i vad tillägget egentligen innebär och kan av kommittédirektivet utläsa att man något snävar in ett tidigare ganska brett uppdrag, att se över kraven som kan och bör ställas på företag inom välfärdssektorn, till att pröva den rättsliga möjligheten att införa krav över huvud taget. Det är inte särskilt tydligt.Regeringen är dock i tilläggsdirektivet extra tydlig med att det inte får utesluta vissa ägarformer. Vad menas med det? Menas med det att riskkapitalbolag inte kan uteslutas? Är det i den formuleringen i tilläggsdirektivet som vi hittar svaret på våra interpellationer? Den kanske allra viktigaste skillnaden är att regeringen skjuter på datumet för när uppdraget ska redovisas, , och hoppas därmed slippa en debatt man inte vill ha.Herr talman! Jag tycker inte att det är okej att regeringen agerar på det sättet. Jag respekterar såklart att regeringen fritt kan välja och bestämma vilken minister som ska svara på en interpellation, men jag förväntar mig att regeringen svarar på de frågor som jag eller någon annan interpellant lyfter fram i interpellationerna.Peter ! Hur blir det nu? Vilken inställning kommer högerregeringen att ha? Regeringen talar med kluven tunga. Vi i riksdag och den svenska väljarkåren förtjänar ett svar, och vi förtjänar ett svar före valdagen. Det som den här frågan egentligen handlar om är för det första hur vi använder våra skattemedel. Hade det varit helt privat, det vill säga att man själv tagit in intäkterna från dem som betalar, skulle det ha varit en annan sak, men det är skattemedel som används för att bekosta verksamheten inom välfärden. För det andra handlar det om kvaliteten i välfärden. Jag tycker att det finns stora frågetecken på båda dessa punkter när det gäller just riskkapitalbolagen.Frågan är om det bästa sättet att använda skattemedel är att låta pengarna strömma in i bolag som till och med har fört över pengar till skatteparadis och också försökt undvika att betala skatt på den vinst de gör. Vinstmarginalerna är enorma. Det har visat sig att välfärden är den mest lukrativa marknaden för riskkapitalbolagen. Vinstmarginalen ligger någonstans kring , vilket är mycket högt. I den vanliga privata sektorn ligger den på ; det är den siffra jag sett. Det är alltså mycket lukrativt, och därmed finns det risk för att skattemedel strömmar in i den verksamheten, skattemedel som kunde ha använts på ett bättre sätt.Dessutom kan vi se att kvaliteten på intet sätt har förbättrats, snarare tvärtom. Det är naturligtvis skillnad från fall till fall, men vi ser att det överlag är lägre personaltäthet i de verksamheter som riskkapitalbolagen driver.Det har också inträffat skandaler, och inte bara inom äldreomsorgen kopplat till vanvård. Vi hade även , som menade att de var utfattiga. De hade dock överfört väldigt mycket pengar - skattemedel - inom koncernen. Trots att man egentligen hade pengar, som man överfört på ett smart sätt, var det skattebetalarna som fick stå för notan när man sedan lämnade konkursboet efter sig. Det var elever som skulle tas om hand och lärare som inte visste om de skulle ha ett jobb . Därför kan man starkt ifrågasätta om riskkapitalbolagen över huvud taget ska finnas inom välfärden och ta del av våra skattemedel.I svaret sades att mångfalden måste värnas och etableringsfriheten likaså. Men riskkapitalbolagen har slagit undan fötterna för annan verksamhet, till exempel när det gäller privata alternativ, små lokala företag, personalkooperativ och småskaliga pedagogiska alternativ. De har ofta ingen chans i upphandlingsprocessen, utan det är riskkapitalbolagen som vinner upphandlingarna. Är det någonting som hotar mångfalden är det de jättestora bolagen, som har vinstsyftet som sitt främsta intresse. Vill man verkligen värna mångfalden och inte minst lokala alternativ borde man beskära riskkapitalets möjligheter i välfärden.Jag blir inte riktigt klok på svaret. Företrädare för både och har uttalat väldigt tydligt att de vill att riskkapitalbolagen ska vara välkomna i välfärden. Sedan finns det vissa formuleringar från i och i som pekar åt andra hållet. Men det finns inte några tydliga svar. Framför allt skjuts frågan framåt i utredningen, och det blir väldigt försiktiga formuleringar i utredningen när det gäller vad man kan göra. Det är intressant att fundera på hur den politiska debatten borde fungera. Den borde fungera på det sättet att politiker förklarar vad det är för typ av samhälle de vill ha, beskriver vad det är som är fel med rådande samhälle och är tydliga med vad det är för konkreta åtgärder de vill vidta för att rätta till de fel som finns, så att det blir så som de vill. Partierna ska vara tydliga när de presenterar en sådan agenda. Sedan kan man granska varandra, så att det blir tydligt för väljarna vilka alternativen är.Herr talman! Vi från Alliansen är tydliga med vad vi vill ha. Vi vill ha världens bästa välfärd, med hög kvalitet och valfrihet för den enskilde. Det ska vara möjligt att välja olika pedagogik i skolan och förskolan. Det ska vara möjligt att välja olika inriktningar på äldreboenden och sjukvården. Det ska inte vara så att man måste gå till den offentliga kommunala eller landstingsdrivna välfärden. Det ska finnas alternativ.Samtidigt vill vi inte att man ska kunna försnilla skattepengar genom att starta företag inom välfärden, ha en dålig kvalitet, sänka sina kostnader och sedan roffa åt sig vinsten. Det ska inte vara möjligt. Vi är tydliga med hur vi vill ha det och vad som är problemet i sammanhanget. Vi har också varit tydliga med hur vi vill lösa detta. Vi ska se till att det bara är seriösa företag som vill gå in i verksamheten långsiktigt som ska få agera på marknaden. Det ska inte vara möjligt att roffa åt sig skattepengar på det sätt gjorde. redogjorde för detta mycket korrekt. Det ska inte vara möjligt att agera så. På det sättet är vi extremt tydliga.Men då är frågan, herr talman: Vad tycker socialdemokratin? Vi har förstått att man är väldigt upprörd inom socialdemokratin. Vi har hört gå upp här och nästan raljant prata om hur valfriheten har fått den svenska välfärden att rämna. Jag vill påpeka att av skolorna är friskolor. Den absoluta majoriteten är kommunala verksamheter. Men det är den hemska valfriheten som man inte tycker om. Man ska absolut inte få ha riskkapitalbolag i välfärden.Ingenstans får man höra vad det är Socialdemokraterna verkligen vill. Vill de förbjuda vinst i välfärden? Ska det bli ett etableringsförbud? Ska man inte få starta nya skolor, äldreboenden och förskolor? Vill de förbjuda vinst i välfärden? Ett förbud mot vinst i välfärden kommer att döda valfriheten. Då kommer inga privata aktörer att etablera sig på marknaden. Det är en fruktansvärt oseriös argumentation, där man är emot allt. Det här är någonting som är genomgående inom socialdemokratin. Socialdemokraterna har blivit ett skränigt oppositionsparti som är emot allt men själva står för ingenting.Det lät exakt likadant med sjukförsäkringen. Vi kastade ut sjuka människor på arbetsmarknaden, sade Socialdemokraterna. Men vad är det för alternativ de erbjuder? Det har de inte sagt någonting om. De har beskrivit hur jobbskatteavdragen fått den svenska välfärden att rämna. Men är de för allihop. De klagar på hur vi förstör försvaret, men vill själva göra större besparingar. De kommer inte med några som helst egna alternativ.Vi är tydliga. Det måste vara seriösa och långsiktiga aktörer i välfärden, och det ska inte vara möjligt att roffa åt sig skattemedel genom att ha låg kvalitet. Men den stora frågan är: Vad vill ni i socialdemokratin? Den stora ironin ligger i att ni står här och säger att vi inte ger några besked före valet. Ni har inte gett besked om något annat än att ni vill höja skatterna och bidragen och inte alls sagt någonting om era koalitionspartner. Det är bra att vi nu i har en mångfald av företagsformer inom skola, vård och omsorg och inte bara har den kommunala och statliga sektorn. Det är utmärkt med denna mångfald, som också ger möjligheter för dem som arbetar att utvecklas. Det är väl ett par hundra tusen personer som arbetar inom dessa sektorer och som också har möjligheter att göra karriär inom olika bolag och arbeta vidare för sitt, familjens och landets bästa.Det är viktigt att vi får fortsätta med denna utveckling. Det är också viktigt att vi får arbeta med vinstintresset som bas, som på vilken marknad som helst. Vinstintresset styr effektiviteten men styr även glädje, prissättning och löner. Vinstintresset ger möjligheter till investeringar inom olika sektorer. Jag är uppriktigt bekymrad för att man inte kommer att få ha vinstdrivande företag inom denna sektor om Vänstern kommer i maktposition tillsammans med Socialdemokraterna.Hur ska då detta ske? Risken är att vi får stopp, att man lägger ned olika verksamheter. Verksamheten fungerar väldigt bra på många ställen i . Låt oss räkna med att vi får möjlighet att med Socialdemokraternas hjälp ha kvar ett vinstsystem och marknadsekonomi inom den här sektorn.Regeringens politik är att vi ska ha så god kvalitet inom vård, skola och omsorg som det bara är möjligt. Detta får vi absolut inte riskera. Jag tror att Socialdemokraterna har samma uppfattning. Det är också viktigt att ett företag som arbetar inom vård, skola och omsorg har ett varaktigt arrangemang. Det är dock tveksamt om riskkapitalföretagen har ett varaktigt arrangemang. Vissa kan ha det, vissa inte. Precis innan jag kom in i köptes det bolag inom metallindustrin som jag var vd i av ett riskkapitalföretag. Det blev sedan mycket kortsiktiga åtgärder, vilket ofta är riskkapitalbolagens policy. Gå in och köp ett företag, vidta olika åtgärder, låna pengar så att ni kan utnyttja hög kvalitet på det egna kapitalet som faktor och sälj sedan företaget med bra resultat ! Jag tror inte att det är meningen att det ska vara så. Det kommer säkert att finnas riskkapitalbolag som arbetar på ett helt annat sätt.Jag tycker att det är bra att vi har en ägarprövningsutredning som går igenom vissa krav som ska ställas och hur länge man bör driva ett företag.Jag har drivit företag i hela mitt liv. Det går inte att trolla för att få en bra kvalitet och effektivitet. Man måste utbilda folk, och man måste ha nya metoder och resurser. Därför får vi se vad man nu kommer fram till i den här utredningen.Jag vill också understryka att regeringen absolut inte vill minska mångfalden och begränsa etableringsfriheten i . Inom exempelvis sjukvårdssektorn finns mycket goda möjligheter för fler mindre företag att etablera sig, och då gärna med en kvinna som företagsledare. Tack till interpellanter och meddebattörer för att vi får tillfälle att tala om dessa viktiga frågor!Låt mig börja med att ta upp det som sade om skatteparadis. Jag är lika upprörd som och andra när företag tricksar bort sina vinster i skatteparadis. Som alla vet om har regeringen vidtagit kraftiga åtgärder för att minska aktiviteten med räntesnurror och annat, vilket vi hoppas ska kunna stärka statskassan framöver.Det andra jag vill säga är att i och med att det är jag som ansvarar för är det, som arbetet i regeringen är upplagt, också jag som ska svara på frågor som har med detta att göra.Det tredje jag ville säga är att det tilläggsdirektiv till som vi nu diskuterar står en enig regering bakom. Här är alltså regeringen enig. Jag har viss förståelse för att detta kan vara provocerande för oppositionen med tanke på den oenighet som ni uppvisar såväl inom partiet som mellan de olika partierna. Jag har inte full förståelse men viss förståelse för att det kan vara provokativt för er.Regeringens inställning är tydlig. Riskkapitalbolag är en mosaik av olika typer av företag. Jag tycker att det är bättre att diskutera varaktighet, vilket också är ledstjärnan i och i tilläggsdirektiven. Företag som är verksamma enbart för att göra kortsiktiga vinster - riskkapitalbolag eller andra bolag - eller som har en policy som innebär att det ska säljas vidare inom är inte lämpliga som ägare inom denna sektor. Det kan vara riskkapitalbolag eller andra bolag. Företagen inom sektorn ska ha en varaktig inriktning. Som jag nämnde inledningsvis visar utvecklingen att det är som ni säger: Andelen storkoncerner inom skola, vård och omsorg som ägs av riskkapitalbolag har vuxit. Eftersom det ofta finns en förväntan hos ägarna på en hög avkastning genom att innehavet säljs vidare kan en sådan konstruktion motverka ett varaktigt engagemang.I betänkande betonar man att en ägarprövning bör införas för att säkerställa att ägarna av skolföretag har ett seriöst och långsiktigt intresse av att bedriva utbildning. Regeringen instämmer som ni vet i denna bedömning.Här kan man dra paralleller till den finansiella sektorn. Ska man starta en bank prövar såväl styrelseledamöter som ledningen, så att de är lämpliga för just det här arbetet. Så har vi inte haft det i välfärdssektorn i , så det är alldeles utmärkt om detta införs.Precis som har konstaterat ligger det i ursprungliga uppdrag att säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom de här viktiga sektorerna ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang. Regeringen har förtydligat uppdraget i den del som avser varaktighet.Kriterierna ska dock vara både rättssäkra och tillämpbara. är jag inte jurist, men jag vet att det i aktiebolagslagen finns en portalparagraf om att bolagets verksamhet ska ägnas åt att ge vinst till aktieägarna. Vad vi här ska undersöka är om aktiebolagslagen är förenlig med andra typer av krav som vi vill få in. Detta är svåra frågor.I samråd med utredaren har vi kommit fram till att tidsutdräkten är rimlig för att göra ett seriöst arbete. Det hoppas jag att alla här i kammaren också tycker är rimligt. Jag tillhör dem som tror att politik och demokrati vinner på att vi ärligt redovisar våra avsikter. De så kallade nya lånade värdeord från socialdemokratin. Man talade om välfärd och till och med om jämlikhet. Det måste ha känts ovant för många.Detta skulle nås genom mindre resurser, skattesänkningar, privatiseringar, rätt att tjäna pengar på gemensamma skattemedel, avregleringar och marknadslika villkor. Är det inte bättre att moderater talar om sina planer tydligt? Skattesänkningar och privatiseringar på en marknad leder oundvikligen fram till en situation där den enskilde ska börja betala själv - för lite bättre utbildning, lite bättre hemtjänst, en annan vårdkvalitet i de privata vårdgallerior som växer fram i de stora sjukhusen.När starka vinstintressen och marknad förs in på områden som har helt andra syften, nämligen att fördela efter behov, slås jämlikheten ut. Rätten att tjäna pengar på offentliga verksamheter går före krav på kvalitet och omsorg om elever, patienter och äldre. Kvalitetsförbättringar har uteblivit. Rubrikerna har i stället handlat om miljardvinster, vanvård och skolkonkurser. Är det inte bättre, statsrådet , att ni säger: Det är priset vi får betala - det är konsekvensen och effekten av att bryta ned välfärdssamhället och ersätta det med ett marknadssamhälle.