ip · H210140 · 2014-11-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:140 Polisens verkställande av avvisningsbeslut av (M) till Statsrådet (S) Rätten att söka asyl och få skydd undan krig och förföljelse är en grundläggande mänsklig rättighet och en självklarhet för de flesta i vårt land. Kriget i har drivit miljontals människor på flykt och är den svåraste flyktingkrisen i modern tid. En liten del av dessa söker och får skydd i . kan och ska erbjuda skydd åt asylsökande och detta ställer ökande krav på vårt mottagande och arbete med bosättning av asylsökande och nyanlända. Ett rättssäkert asylsystem bygger på att det är de skyddsbehövande som ges skydd. Den som efter en rättssäker prövning i flera led får avslag på sin ansökan, eftersom skyddsbehov inte föreligger, ska lämna landet. Detta sker inte i tillräckligt hög grad. Många med lagakraftvunna avslagsbeslut lämnar inte , en del går under jorden och andra saboterar processen genom att inte medverka till utfärdandet av pass. Det allmänna rättsmedvetandet och legitimiteten i det svenska asylsystemet skadas av att myndigheters beslut inte efterlevs. Många med lagakraftvunna avslagsbeslut bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden. Det blir därmed färre platser tillgängliga för de asylsökande som ännu inte fått sin sak prövad. Om en person med lagakraftvunnet avslagsbeslut inte lämnar landet överlämnar ärendet till polisen att verkställa beslutet. Polisens effektivitet i detta arbete bör kunna förbättras. uppger att flera tusen personer med avslagsbeslut för tillfället bor kvar i ett anläggningsboende. Det är inte acceptabelt. Dessa platser måste frigöras, de som fått avslag måste lämna plats för nya asylsökande. Det finns en samverkansmodell mellan de inblandade myndigheterna. Rikspolischefen har också uppmanat till prioritering av de ärenden där personerna vistas i anläggningsboende. Trots detta upptas alltjämt ett stort antal platser i Migrationsverkets anläggningsboenden av personer som enligt domstolsbeslut ska lämna landet. På vilket sätt anser statsrådet att polisens samverkan med andra myndigheter när det gäller avvisningsärenden bör förbättras? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att effektivisera polisens insatser vad gäller verkställandet av de lagakraftvunna utvisningsbesluten och därmed stärka rättssäkerheten i asylsystemet? Avser statsrådet att utöka eller förändra polisens uppdrag med tanke på att nu skriver upp prognosen över antal asylsökande ? har frågat mig på vilket sätt jag anser att polisens samverkan med andra myndigheter när det gäller avvisningsärenden bör förbättras, vilka åtgärder jag avser att vidta för att effektivisera polisens insatser vad gäller verkställandet av de lagakraftvunna utvisningsbesluten och därmed stärka rättssäkerheten i asylsystemet och om jag tänker utöka eller förändra polisens uppdrag. Det pågående kriget i och konfliktupptrappningen i har lett till att antalet människor som är på flykt i världen inte har varit så högt sedan . ska ha en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck, så även under rådande omständigheter i världen. En sådan politik kräver dock att de personer som, efter en rättssäker prövning, inte bedömts ha behov av skydd lämnar landet. Polisen samverkar med både och Kriminalvården i ärenden om verkställighet av av- och utvisningsbeslut. Detta samarbete har förbättrats . De har gemensamt bedrivit ett projekt för ökad rättssäkerhet och effektivitet i verkställighetsarbetet som bland annat lett till standardiserade arbetsmetoder för ett effektivare ärendeflöde och ett smartare utnyttjande av befintliga resurser. Dessa arbetsmetoder har integrerats i polisens ordinarie verksamhet. Myndigheterna har även infört en samverkansmodell kring återvändande och verkställighet som ska tillämpas på lokal, regional och nationell nivå. Modellen omfattar ett system för hur förbättringsförslag ska hanteras för att arbetet med ständiga förbättringar ska fungera så bra som möjligt. Polisen har därutöver vidtagit en rad åtgärder för att effektivisera arbetet på området. En viktig sådan åtgärd är inrättandet av en permanent funktion för ambassadsamordning på . Denna funktion har som uppgift att samordna polisens kontakter med ambassader i verkställighetsärenden, vilket har bidragit till ökad effektivitet och höjd kvalitet i handläggningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer En av avsikterna med omorganiseringen av polisorganisationen, som ska genomföras , är att skapa förutsättningar för en mer effektiv ledning, styrning och uppföljning. Med en sammanhållen polis finns goda förutsättningar att uppnå större enhetlighet där det finns behov av detta. Jag vet att det redan har inletts ett arbete på med att följa upp att linjeverksamheten tillgodogjort sig arbetsmetoderna och erfarenheterna från det nämnda förbättringsprojektet och att avsikten är att arbetssättet fortsatt ska utvecklas. I den nya polisorganisationen ska även processansvaret för arbetet med verkställighet av av- och utvisningsbeslut ligga på central nivå, vilket i sig skapar förbättrade förutsättningar för en rättssäker, enhetlig och effektiv hantering av ärendena. Förbättringsarbetet inom detta område behöver dock fortsätta, och vi följer noga den utvecklingen. Jag tackar för svaret. Jag vill börja med att lite grann beskriva skälet till att jag ställde den här interpellationen. Vi får in 2 000 asylsökande , och det har vi fått sedan midsommarhelgen ungefär. Vi har en prognos i ett spann mellan 80 000 till 105 000. I skenet av detta hårda tryck är det oerhört väsentligt att de samverkande myndigheterna - , Kriminalvården och polisen - fungerar. Vi har en ny rättsordning som i princip påminner om ett normalt domstolsförfarande. Man har gjort utvärderingar av den, och den har bedömts vara rättssäker. Man får en trovärdighet i systemet som naturligtvis är viktigt för den enskilde, men det är också viktigt för hur de som får ett ja, ett bifall, uppfattas i samhället. Det här är alltså människor som har genomgått en prövning. Den är så odiskutabel. Det är klart att de behöver skydd. Det måste alltså vara skillnad på ett ja och ett nej. Jag har fått ett antal svar här om hur polisen förbättrar sin samverkan med ett förbättrat samarbete, standardiserade arbetsmetoder, samverkansmodeller, en rad åtgärder som vidtagits och sedan omorganisationen. Men hur ser det då ut? , herr talman, har 7 000 ärenden överlämnats till polisen. av dem lär vara i kategori 1, och det är de som är identifierade. Man har då möjlighet att verkställa utvisning, för en svårighet är att man måste ha ett land att kunna utvisa dem till. Men kategori 1 har minskat jämfört med föregående år , som vi framgent ser ökningen av antalet asylsökande. Därför är det viktigt att inte bara beskriva vad som är gjort utan att lyfta blicken och se framåt. Min första fråga till statsrådet är: Hur tänker statsrådet göra för att vända utvecklingen med minus ? Det är sant, som interpellanten säger, att vi under alliansregeringen hade en fallande kvot när det gällde möjligheten att verkställa avvisningar. Det är naturligtvis allvarligt. Jag och interpellanten är överens om att om man inte har asylskäl ska man återvända. Det är hela grunden för asyl. Finns inte den grunden vid prövningen om återvändande finns det heller inte en rättssäker asylprocess. Då hotas hela grunden för det system vi har. Där är vi överens. Men huvudskälet till denna ökning är inte myndigheternas arbete. Det tror jag inte går att belasta den avgående alliansregeringen med, utan huvudskälet är att avvisningarna har blivit mycket mer komplicerade. Det har blivit en högre grad av protester, högre grad av sjukdomstillstånd och högre grad av problem med att identifiera dem som ska avvisas, även om det inte gäller för gruppen i kategori 1 som interpellanten nämnde. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När det gäller vad som görs framåt för att ytterligare effektivisera myndigheternas samlade arbete ska i samverkan med polisen, Kriminalvården och andra berörda myndigheter genomföra en systemanalys av hela asylprocessen. Syftet är bland annat att identifiera vad som kan göras för att ytterligare effektivisera myndigheternas samlade arbete från ansökan till bosättning eller återvändande. När detta arbete har redovisats, , får vi analysera resultatet av det och se om det föranleder ytterligare åtgärder från regeringens sida. Det var mycket riktigt så som statsrådet sa att jag nämnde att av dessa var förhållandevis lättutvisade. I skenet av det kan man ställa sig frågan varför man har minskat . Det har med trovärdigheten i systemet att göra. Trovärdigheten i systemet är givetvis viktig, men det finns också en ekonomisk aspekt på detta. Många av dem som inte utvisas är naturligtvis kvar i mottagningssystem. Det visar sig att många av de platser man får upphandla på grund av att man inte har fått ut dem som regelmässigt inte borde vara i mottagningssystemet är fyra gånger dyrare. Det är alltså en ekonomisk fråga också. Låt oss titta på styrningen av polisen. I regelbrevet ser man skrivningen "påtagligt öka antalet verkställda beslut i mottagningssystem". Det finns alltså ett tydligt mandat, och man pekar med hela handen. Ändå har vi minus . Det står också att RPS ska redovisa och kommentera karaktären på ett antal inkomna ärenden. En delredovisning skulle varit inne , tror jag. Vad säger den, om statsrådet vet? En annan sak av principiell art är viktig. Utlänningsärenden är lite annorlunda när det gäller relationen mellan polisen och andra myndigheter. I många fall är polisen handräckande myndighet. Det gäller i samband med LVU, kronofogden, och psykiatrin. Den grundansvariga myndigheten har huvudansvaret för ärendet, men när man misstänker att våld kan behövas lämnar man över till den myndighet som har rätt att utöva våld. Så är det inte här, utan man överlämnar hela ärendet till polisen. Det innebär att ärendets karaktär utifrån ett ekonomiskt perspektiv hos polisen är att om man inte gör något så kostar det inget. Det finns alltså inga kostnader som ligger, utan de uppstår i . Är statsrådet beredd att överväga möjligheten att polisen i relation till utlänningslagstiftningen ska ha ungefär samma roll som man har i relation till många andra? Jag förstår att statsrådet inte är särskilt förtjust i att pilla för mycket i regleringsbrevet, men ett konkret uppdrag i detta fall borde ändå vara rimligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det hör till sakens ironi att uppdraget i regleringsbrevet var att påtagligt öka avvisningarna, men resultatet blev att de minskade påtagligt. står en moderat företrädare och vill avkräva ansvar för det av den nytillträdda regeringen. Det finns möjligtvis någon till i kammaren som man skulle kunna avkräva det ansvaret, men det är inte undertecknad. Formuleringen ledde inte till önskvärt resultat. Jo, för att den inte följdes av åtgärder. Det spelar ingen roll vad man skriver i ett regleringsbrev om inte verktygen, analysen och systemtänkandet finns där. Därför är det glädjande att från trädde nya föreskrifter och allmänna råd för polisens verksamhetsarbete i kraft. De nya föreskrifterna ska på ett mer heltäckande sätt reglera polisens arbete med verksamhet. Avsikten är att åstadkomma mer enhetlig ärendehantering i polismyndigheter avseende verksamhetsärenden. Det är också glädjande med den analys av dessa myndigheter som ska göras. Vi hoppas att den ska leda fram till ett effektivt och rättssäkert arbete med att avvisa dem som inte har rätt att vistas i landet. Låt mig komplicera bilden ytterligare. Jag tror inte att det egentligen råder någon grundläggande skillnad mellan den tidigare moderatledda regeringen och den nuvarande socialdemokratiskt ledda regeringen vad gäller vikten av en bra asylprocess och vikten av att avvisa dem som inte har rätt att vistas i landet. Men det har blivit svårare för polisen att genomföra avvisningar. Det är betydligt högre grad av protester, av sjukdomsfall och av olika sätt att försöka förhindra polisens arbete. Jag tror att det är en delförklaring till att den moderatledda regeringen kom så långt ifrån sitt mål i regleringsarbetet och avvisningarna påtagligt minskade, som interpellanten påpekade, i stället för att påtagligt öka. Jag för denna diskussion ur ett framtidsperspektiv, för jag ser hur trycket ökar. Jag ser också behovet av att öka effektiviteten hos polisen i detta fall, och jag kan inte riktigt skönja någon strategi hos statsrådet för detta. Man ska vara medveten om att denna typ av ärenden är mycket svåra och påfrestande för de enskilda, vilket innebär att de egentligen aldrig har varit prioriterade inom polisen. Polisen vill fånga bovar. Det är den polisiära själen. Detta vet jag mycket väl eftersom jag började min karriär på i och är ledig från min kommissarietjänst. Jag vet att detta inte är något polisiärt drömjobb. Därför måste man vara tydlig i uppdraget. Jag känner ungefär samma oro som min riksdagskollega som talade om den stora omorganisationen och risken för att man tappar fart. Lite kuriosa är att om statsrådet varit ute och gått på kunde han mycket väl ha stött på radiobil 132 med polisassistent och . Vi har alltså känt varandra , den mannen och jag. Jag har fått ett svar. Jag tycker att det finns brister i svaret. På min fråga om samverkan blev svaret "samverkansmodell". På min fråga om åtgärder för att effektivisera blir svaret "en rad åtgärder". På min fråga om att förändra eller utöka polisens uppdrag blir svaret "omorganisation". STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Detta gör mig orolig. Vi måste bli bättre för att behålla trovärdigheten i asyl- och mottagningssystemet och för att ha en bra hantering av ekonomin. Jag får vara glad för att jag inte blev föremål för radiobil 132:s omsorg när jag gick på gatorna i . Det hade definitivt förhindrat mig från att stå här i talarstolen med interpellanten. I debatten låter det kanske som att vi är mindre överens än vi är. I mitt avslutande inlägg vill jag passa på att tacka interpellanten för en bra debatt. Han lyfter upp viktiga frågeställningar för framtiden. Vi har inte haft en sådan här förändring av asylärenden sedan . Det innebär självklart stora påfrestningar på , på vårt mottagande och på vår möjlighet att stå upp för en human och rättssäker asylprocess. Ska vi klara det måste återvändandet av dem som inte får asyl och alltså inte har rätt att vistas i landet fungera bra. Jag hoppas att vi kan fortsätta diskussionen om vilka åtgärder som är bäst för att klara det. Jag har föreslagit några, och interpellanten har föreslagit andra. Jag har egentligen bara avvisat tron på att man genom regleringsbrev påtagligt kan öka ärendehanteringen. Det måste vara betydligt mer målmedvetet gnetande i vardagen för att få fart på denna verksamhet, tror jag. Jag tackar åter för debatten och hoppas att vi kan föra den fler gånger från talarstol. Överläggningen var härmed avslutad.