· H2101 · 2014-11-18 13:01:38 — Men hade jag interpellerat finansministern om sysselsättningseffekter av just skatterna. säger att jag är fast i skatterna. Men det vi har hört från både och är just ideologisk skatteargumentation. Det är skatter som är lösningen på varje samhällsproblem. Om det är fler unga som behöver jobb höjer vi skatten på dem, säger regeringen. Om äldre behöver arbeta längre upp i åldrarna ska skatterna höjas på dem. Om fler kvinnor behöver kunna delta i arbetskraften ska skatten upp på dem. Behöver vi fler mitt i livet som arbetar hårdare ska skatterna upp. ser vi ideologisk skattepolitik i praktiken. Det är en budget där skattehöjningar riktas rakt mot dem som har jobb, vill ha jobb och skapar jobb. Före valet talade ofta om vikten av att lyssna på forskning och expertmyndigheter. ser vi att hon går rakt emot , , och . Före valet skulle inga vanliga löntagare få höjd skatt. Efter valet kommer budgetpropositionen, där drygt en miljon svenska löntagare får - just det! Under valrörelsen talades det om investeringar i konkurrenskraft. Efter valet kommer det skattehöjningar på jobb och tillväxt som är 40 gånger större än satsningarna på den aktiva näringspolitiken. har det som sagt gått jag ställde denna interpellation. Jag fick inte heller höra hur den här skattehöjarideologin skulle leda till fler jobb, till starkare svensk ekonomi och till att jobbtillväxten stärks i stället för att riskera att försvagas, som är fallet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Politik bör innehålla både mål och medel. För mig som socialdemokrat är det självklara målet att skapa ett mer jämlikt och solidariskt samhälle. Sedan får man använda medel. Ett av dem är skatteuttag, som ger resurser till en mer solidarisk fördelning. Det är inget mål, utan ett medel. Målet är ett mer rättvist och solidariskt samhälle. För är det tvärtom. De ser skattepolitiken som det viktigaste målet i politiken. Medlen är utförsäkring av arbetslösa, försämringar för de sjuka, större grupper i barnomsorgen och sämre resultat i skolan på grund av att man inte har resurserna till verksamheten. Så snabbt de är tillbaka igen! Efter någon månads uppehåll i valrörelsen, då människorna såg brister i välfärden, surrar de sig kring skattesänkningen som ett slags hjälp på ett gungande hav. Varje form av justering av skatterna, som kan ge mer resurser till det gemensamma, ses som ett hot, inte som en möjlighet att skapa ett mer rättvist samhälle med resurser som vi alla bidrar med. tycker inte att jag har svarat på frågan hur höjda skatter kan skapa fler jobb. Jag försöker göra det igen. Det är nämligen så här: När man höjer skatterna använder man också skattepengarna till någonting. De saker som vi använder de höjda skatteintäkterna till är saker som skapar jobb. Högre utbildning skapar jobb. Fler anställda i äldreomsorgen skapar jobb, både för dem som jobbar där och för dem som kan jobba för att det finns en bra äldreomsorg. Mer pengar till barnomsorgen skapar jobb, både för dem som drar nytta av den och för dem som arbetar i barnomsorgen. Ytterligare resurser till järnvägsunderhåll skapar jobb för att människor kan ta sig till jobbet och för att företagen behöver fungerande järnväg, men också för dem som utför järnvägsunderhållet. Ytterligare investeringar i klimatomställningen skapar jobb direkt men skapar också jobb på via en stärkt konkurrenskraft. Det var några exempel på hur de här skattehöjningarna kan skapa jobb. säger att vanliga löntagare får höjd skatt med den här regeringens politik. Men ingen vanlig löntagare som tjänar får höjd skatt med regeringens politik jämfört med . Tvärtom höjs brytpunkten för statlig inkomstskatt. Ingen vanlig löntagare får höjd skatt jämfört med regler. Jag kan slutligen notera att varken Finn eller har svarat på frågan varför man inte föreslår några ytterligare sänkta skatter, givet att man nu tycker att sänkta skatter skapar ökade skatteintäkter och en bättre välfärd. Detta har jag inte fått svar på, kan jag stilla notera. Överläggningen var härmed avslutad.