· H110531 · 2014-06-16 18:10:11 — har frågat mig vad jag avser att göra för att vända trenden mot större barngrupper, minskad personaltäthet och sämre utbildad personal på svenska fritidshem.Staten anger de övergripande målen för förskola, skola och fritidshem, och kommunerna och enskilda huvudmän ansvarar för hur verksamheten genomförs.Enligt skollagen är det huvudmannens uppgift att se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek. Det är alltså huvudmannens och rektorns ansvar att anpassa elevgruppernas sammansättning så att omsorgen och det pedagogiska uppdraget kan tillgodoses liksom att följa upp och utvärdera gruppernas sammansättning och storlek. utövar tillsyn över kommunala fritidshem och kommunen över fristående fritidshem.Tillgången på välutbildad personal är viktig för kvaliteten på verksamheten i fritidshem. Regeringen har därför infört en ny lärarutbildning med bland annat en tydlig profilering mot arbete i fritidshem som en egen inriktning inom grundlärarexamen.Fritidspedagoger kan dessutom vara behöriga att som lärare bedriva undervisning inom årskurser 1-3 och 4-6 i de ämnen som de har tillräckliga ämnesstudier i. Fritidspedagoger har också tillgång till regeringens kompetensutvecklingsinsats Lärarlyftet. Sammantaget torde detta dels bidra till att fler intresserar sig för att bli lärare med inriktning mot arbete i fritidshem, dels till att fler stannar kvar i yrket. Jag vill börja med att tacka ministern för svaret.I min hand håller jag ett pressmeddelande från . Det är och har den tydliga rubriken utveckling i fritidshemmen. Där sammanställer man det jag tycker är en väldigt oroande bild av utvecklingen när det gäller vardagen för våra barn. Eleverna i fritidshemmen får allt sämre tillgång till personal, grupperna blir större och personalens utbildningsnivå sjunker.Vi snackar inte om vilken verksamhet som helst utan om en verksamhet som har två väldigt viktiga uppdrag: omsorgsuppdraget - för att möjliggöra för föräldrar att förena föräldraskap med förvärvsarbete eller studier - och lärandeuppdraget att komplettera den obligatoriska skolan med mer lekfull pedagogik, stimulera elevernas utveckling och främja allsidiga kontakter och social gemenskap.Om man tittar på och sammanställning blir det tydligt att det är fler elever men färre anställda och att antalet elever har ökat bra mycket mer än antalet anställda, vilket har lett till en försämrad personalsituation över tid.Om man tittar på ser man att antalet elever har ökat medan antalet anställda inte har ökat alls.Samtidigt som det blir fler elever blir det färre grupper. finns 425 000 elever i fritidshemmen - en ökning med nästan 15 000 . ser man om man tittar att antalet barn i fritidshem har ökat som antalet grupper har minskat med 7 procent.Denna del handlade om antal, men den andra del som jag lyfter fram i interpellationen handlar om personalens utbildningsnivå. Den sjunker, färre har en högskoleutbildning och det är tydlig skillnad mellan verksamhet och fristående fritidshem.Om man kopplar detta till det uppdrag fritidshemmen har tycker jag att det pekar på blir väldigt tydligt, nämligen att elevgrupperna blir större som personaltätheten och utbildningsnivån sjunker. Det blir bristande förutsättningar att kunna leva upp till kravet att stimulera utveckling och lärande.För mig blir det därmed tydligt att fritidshemmen inte når de mål de har. Då kanske man tänker att detta är något som pekar på och att det bara är en bild. Men den bilden delas också av fackförbundet och av , som bekräftar och fördjupar den bild som visas i sammanställningen. Nedskärningar drabbar barnen och personalen men också föräldrarna och samhället i stort.För mig är och förblir det tydligt att samhället förlorar på att yngre barn inte får det stöd de behöver, i synnerhet barn med särskilda behov och barn från socioekonomiskt utsatta familjer.Efter att ha tagit del av svaret, utbildningsministern, är min fundering därför: Delar vi problembilden, delar du oron över fritidshemmens utveckling och på vilket sätt vill du vända utvecklingen inom fritidshemmen? Ja, jag delar den oron. Jag har samma bakgrund som interpellanten, nämligen beskrivning. Den typen av rapporter har kommit - detta är inte första gången.Till att börja med tycker jag att interpellanten har rätt perspektiv. Det handlar inte bara om gruppstorlek och mängden personal utan också om kompetensnivån. Det spelar alltså roll om det är en utbildad person eller en icke utbildad person som leder verksamheten.Det har varit ett problem att väldigt få ungdomar har sökt in på fritidspedagogutbildningen . Det är glädjande att sedan alliansregeringen genomförde den nya lärarutbildningen är det en helt ny utbildningsinriktning. Det går inte längre att söka och utbilda sig enbart till fritidspedagog, utan det är en kombination där man är lågstadielärare i vissa ämnen - ofta praktisk-estetiska ämnen som idrott, slöjd eller bild - som man är fritidspedagog.Man skapar utrymme för kombinationstjänster, och det tror jag är en nyckel till att sedan kunna använda denna personal på ett bra sätt i verksamheten. För fritis äger ofta rum dels på morgonkulan innan skoldagen börjar, dels . Men fritidshemmets verksamhet pågår inte utan när det inte pågår skolundervisning. Det gör att en person som både har lärarkompetens och fritidspedagogkompetens har mycket större användbarhet. Det kommer att vara mer intressant för arbetsgivaren att anställa personer med den nya utbildningen.Söktrycket bland ungdomar till den nya utbildningen går dessutom upp. , till den gamla fritidspedagogutbildningen, gick det bara ned, men har det gått upp i rad. Den nya utbildningsinriktningen där man blir både lågstadielärare i vissa ämnen och fritidspedagog gör att utbildningen blir mycket mer attraktiv. Detta är riktigt glädjande.Precis går den första kullen som har den nya utbildningen ut från våra lärarhögskolor. Vi får väl se framåt hösten när de börjar få jobb. Det är en treårig utbildning som infördes , så det är alltså nu som den första kullen går ut. Jag har en dialog med cheferna för lärarutbildningen på våra lärosäten, och min uppfattning är att den nya utbildningen är rätt tänkt och att den är bra. Vi ser att söktrycket går upp.Detta löser inte den akuta situationen, men vi måste våga tänka långsiktigt - hur löser vi utmaningen på ? Där menar jag att svaret är fler välutbildade fritidspedagoger.Jag delar uppfattningen om barngrupperna och oron där. Den ordning som har bestämt och som interpellantens parti och andra har stått bakom är att kommunerna ska ha ansvaret för och därmed fritidshemmen. och Skolinspektionen påpekar gruppstorlekarna, men det är kommunerna som har ansvaret.Jag tycker inte att vi från eller regeringens sida - så länge skolan är - ska säga att det är vårt ansvar, utan det är kommunernas ansvar. Vi ska inte frånta kommunerna deras ansvar, för då kommer de att krypa ur det, utan det är deras ansvar att hantera detta.Jag tycker att vi kan vara kritiska, men inte överallt. På en del håll sköts det utmärkt, men på andra håll är det för stort, fel eller så. Då kommuner som inte sköter sig och går långt utöver vad som är rimligt i till exempel gruppstorlekar förtjänar kritik och ska få kritik. De får också kritik. Det är innebörden i den rapport som interpellanten läser upp. De har fått sådan kritik av Skolinspektionen och har uppmanats att skärpa sig. Drygt åtta av tio elever på lågstadiet går på fritidshem, så det är en mycket omfattande verksamhet. För mig som socialdemokrat och småbarnsförälder är det otroligt viktigt att fritidshemmen håller en håg nivå.Sverige är ett bra land, men utvecklingen i den svenska skolan är mycket oroande. Skolresultaten faller, och likvärdigheten försämras. Då är det också viktigt att koppla till och se vilken roll fritidshemmen har i förhållande till skolan, hur fritidshemmen och den verksamheten kan kompensera och lyfta elever, kan ge en helhet inom skolan och utbildningen som är viktig.Antalet elever som lämnar utan behörighet till gymnasiet har ökat . Då är det jätteviktigt att vända utvecklingen och att inse att fritis har betydelse för barns utveckling, för att också kunna uppnå goda kunskapsresultat i skolan.För mig är det viktigt att vara tydlig med att jag aldrig kommer att acceptera att möjligheterna att lyckas blir beroende av vilken bakgrund en elev har. Skolan ska aktivt bidra till att utjämna människors livschanser, och studier visar att en likvärdig skola och höga resultat hänger ihop tydligt.För mig och Socialdemokraterna har det också varit viktigt att kunna peka på möjligheten att koppla på föreningslivet till fritidsverksamheten, att se det som en plattform att ge fler barn möjlighet till föreningsaktiviteter. Vi vet båda två att avgifterna spelar in och att tillgången till en bra fritidsverksamhet är väldigt begränsad för vissa barn. Det kan röra sig om fotboll, friluftsaktiviteter eller dans, på samma sätt som läxläsning har en bra plattform att kunna genomföras inom fritidsverksamheten, om man ändå ska ha läxor.Det jag tänker på när ministern svarar på mina funderingar är bland annat: Varför har vi undantagit fritidspedagoger från möjligheten att omfattas av legitimation? Det är något som jag möter när jag är ute på fritidshem, där de som yrkeskår pekar på att detta är en brist och att det är något som de skulle vilja omfattas av.Vi pratar om ansvaret för kommunerna. Vi ska inte ta ifrån dem ansvaret. Men om både ministern och jag som ledamot ser att larmrapporterna är rätt omfattande, att det är väldigt många kommuner som inte löser verksamheten, då behöver vi också fundera: Är det ett ansvar som man inte tar, eller är det en möjlighet som man faktiskt inte har? Jag möter många kommuner som ser att de med väldigt få resurser ska lyckas med det här området. Då blir det tyvärr fritidshemmen som blir lidande.Om inte utbildningsministern är nöjd med utvecklingen, om du liksom jag ser att det är ett område där vi behöver vända utvecklingen, vad tänker du göra? Att säga att det är kommunernas ansvar och att de får klara det är en verklighet som regeringen har haft , och verkligheten fortgår, där utvecklingen är alarmerande. Jag menar att det viktigaste är att fler vill söka in och verka som fritidspedagoger. I den nya utbildning som vi har infört - den första kullen utexamineras nu - får man legitimation. Man blir nämligen både lärare och fritidspedagog. Det har ökat söktrycket, och jag tror att det är bra. Det är den enskilt viktigaste åtgärden som har gjorts för svenska fritidshem, detta att vi skapar en ny utbildning som är attraktiv och som också ger användning både som lärare och fritidspedagog i det svenska lågstadiet. Jag tror att det absolut viktigaste.Både Socialdemokraterna och regeringen vill dessutom skjuta till 2 miljarder till lågstadiet i ökade statsanslag för ökad personaltäthet. Det är klart att det går att använda till den här typen av personer, som är grundlärare och fritidspedagoger . Jag är glad över att det finns enighet här.Vi kan diskutera om skolan ska vara - jag tycker att den ska förstatligas. Men om den nu ska vara kan det inte vara så att staten, så fort en kommun missköter verksamheten, går in och klarar den åt dem, för då kommer det att skapa ett incitament, att det lönar sig för kommunen att missköta en verksamhet genom att vi går in och betalar det ena efter det andra, utan kommunerna måste sköta detta. Det är klart att man får fundera över skarpare sanktionsåtgärder från Skolinspektionens sida mot kommuner som inte sköter sig.Det är två saker vi gör nu och som jag tycker att det är bra att vi gör i enighet. Det ena är den nya lärarutbildningen. Flera av oppositionens partier röstade i och för sig emot den när den infördes. Men vi ser nu att detta ökar intresset för att bli grundlärare och fritidspedagog. Det andra är att vi skjuter till mycket stora pengar till lågstadiet. Regeringen och, uppfattar jag, oppositionen är enig om detta. Det skapar ökade möjligheter att anställa fler personer, vilket är hela idén med det hela. Det tycker jag att staten ska göra.De kommuner som inte sköter sig ska tas i örat av , i sista ändan riktigt ordentligt. Många pekar på den utveckling som vi har. Det är inget nytt. Det är inte enstaka kommuner, utan det är en ganska bred bas över landet som har problem att leverera en bra fritidshemsverksamhet för våra barn.Det är oacceptabelt. Barn förtjänar en trygg och utvecklande verksamhet. Det går inte att göra med allt mindre resurser. Personalen är väldigt tydlig när man träffar dem. De vänder ut och in på sig själva för att få det att gå runt, men det är inte hållbart på sikt.Jag tror inte att kommuner är i maskopi med varandra och levererar dålig fritidsverksamhet för att regeringen ska skjuta till pengar bara därför att de vill ha mer, utan många kommuner mäktar tyvärr inte med att anslå de resurser som behövs. Då krävs det att regeringen börjar prioritera det viktiga arbete som görs på förskolor och fritidshem, att man tittar på möjligheterna att tillföra mer resurser och ge tydliga ramar och inte minst också att man börjar diskutera hur man själv ser på framtidens fritidshemsverksamhet. Hur vill man att den ska se ut?Jag skulle här på slutet gärna vilja höra utbildningsministerns tankar för fritidshemmen . Jag noterar att vi är väldigt överens, dels om fritidshemmens vikt, dels numera också om att den nya lärarutbildningen är bra - jag hör inte interpellanten säga emot det. Det är fler som söker sig till den nya utbildningen. Stora delar av oppositionen röstade emot den nya lärarutbildningen, men det är tack vare den som vi nu har fler sökande för att bli både grundlärare och fritidspedagog, och de som går den utbildningen kommer att få lärarlegitimation, vilket ökar attraktionskraften. Vi skjuter också till 2 miljarder - det vill både regeringen och oppositionen - för att förstärka lågstadiet. Det är ofta samma personal som jobbar i lågstadiets undervisning och på fritidshemmen.Regeringen gör rätt mycket. Jag uppfattar inte att oppositionen har föreslagit något annat. Jag noterar inga extra pengar till fritis i Socialdemokraternas budget. Vi är överens om en hög ambitionsnivå. Den behöver lyftas ytterligare. Men jag utgår också från att är överens om att den inspektionsverksamhet som Skolinspektionen har är det verktyg vi har att arbeta med.Jag hör alltid att kommuner säger att de inte riktigt kan prioritera detta. Men det är ofta en viljesak. Vi har inte råd att inte prioritera våra barn och ungdomar, utan det är en viljesak, en prioriteringssak. Om inte kommunerna klarar av att sköta skolan, då ska vi återförstatliga skolan. Det här är en del av skolans uppdrag. Kommunerna vill gärna ha det. Socialdemokraterna anser att det är toppen att skolan är . Då måste kommunerna klara av att sköta detta. Jag är kritisk. Jag vill återförstatliga skolan. Men om den ska vara måste kommunerna sköta den. Så måste det fungera. Vi har, som sagt, nya utbildningar och mer pengar. Men sedan måste kommunerna ta ansvar. Det finns inget annat sätt att hantera detta.