· H110373 · 2014-04-15 20:40:02 — har frågat varför det är regeringens uppfattning att inte kan stödja en utveckling av att industrins betydelse ökar i EU och i Sverige.Till att börja med vill jag säga att förmodligen har missförstått regeringens ståndpunkt. Industrin är självklart av stor betydelse för svensk och europeisk ekonomi. Regeringen driver, och kommer att fortsätta driva, en aktiv industri- och näringspolitik för att stärka svensk industri. Regeringen anser att det bör ske genom att etablera långsiktiga och goda ramvillkor, genom investeringar i forskning och innovation, genom åtgärder för ökad resurseffektivitet och minskad miljöpåverkan och genom en fortsatt omställning till ett koldioxidsnålt och hållbart näringsliv.Däremot anser regeringen att det inte finns något motsatsförhållande mellan tillverknings- och tjänsteindustri. Tjänster är viktiga för att industrins fulla potential ska kunna utnyttjas, och det är inom tjänstesektorn som sysselsättning, export och förädlingsvärde ökar mest. Tillverkningsindustrin är genom sin finansiella styrka och sitt kunskapsinnehåll som beställare av tjänster en viktig förutsättning för tjänstesektorns tillväxt. Det finns därmed ett starkt ömsesidigt beroende mellan tjänstesektorn och tillverkningsindustrin.Regeringen framhåller därför vikten av att fortsätta arbetet med att stärka den inre marknaden för både varor och tjänster, att ta till vara digitaliseringens möjligheter och att fortsätta att arbeta för att minska handelshinder såväl på den inre marknaden som med tredje land. Mer frihandel underlättar för globala värdekedjor.Regeringen anser därför inte att svensk och europeisk konkurrenskraft gynnas av att förutbestämma att tillverkningsindustrin ska utgöra av ekonomin i dess helhet. Det behövs större hänsyn till industrins utveckling i riktning mot en integrering av produkter och tjänster. Målet är att alla sektorer ska växa. Konkurrenskraften beror av många andra faktorer som till exempel utbildning, infrastruktur och möjligheter till handel. Att ensidigt fokusera på en del av ekonomin stärker inte konkurrenskraften långsiktigt.Den svenska positionen är att inte sätta upp ett kvantitativt mål för industrins andel av ekonomin. Den stöds av en majoritet av EU:s regeringar. Det kvantitativa målet var inte heller något som lyftes fram av EU:s stats- och regeringschefer i slutsatser från det avslutade . Jag ska be att få tacka för svaret på interpellationen. Jag tror i och för sig inte att jag skulle ha skrivit den om regeringens ståndpunkt hade varit densamma i detta interpellationssvar som den man lämnade i samband med att man skulle diskutera detta dels på konkurrenskraftsrådet, dels inför Europeiska rådet.Jag har inte missförstått regeringens ståndpunkt. Jag håller med om allt man säger i det första stycket om industrins betydelse. Men regeringen har sagt att industrin har minskat kraftigt i betydelse, att den inte betyder lika mycket som den har gjort tidigare och så vidare. Detta har sagts inte minst av statsministern i ett fabulöst uttalande vid något internationellt möte. Jag kommer inte ihåg exakt vad han sade, men i stora drag var det att industrin i princip är på väg att försvinna från . Vi vet alla att det inte är sant. Jag kan alltså hålla med om det första stycket.Nästa stycke kan jag också hålla med om. Låt mig bara erinra om en sak. Så här uttryckte regeringen sig i samband med överläggningarna: Man ville inte att industrin skulle få en större betydelse på bekostnad av andra sektorer, till exempel tjänstesektorn. Det var ungefär så regeringen uttryckte sig. Om man inte hade gjort det skulle jag aldrig ha skrivit interpellationen. Det var på exakt detta sätt regeringen sade när man hade överläggningarna. Det är det jag tycker är så konstigt, och det är det som är det mest motsägelsefulla.Jag tror ärligt talat inte att vare sig statsrådet eller jag, som tillhör två tillväxtvänliga partier, över huvud taget skulle uttrycka oss på det sättet av den enkla anledningen att vi vet att det ena inte stöter bort det andra. Det är tvärtom: Tjänstesektorn och industrin är beroende av varandra. Det kan man på enkla sätt redovisa genom att man ser att till exempel i samband med att det kommer en industri till en ort växer också tjänstesektorn, och tjänstesektorn har stor betydelse för att industrin över huvud taget ska fungera. De hänger ihop i den meningen. Vi vet också av det underlag vi har att av all tjänsteexport har direkt anknytning till varuexporten.Vi tycker att industripolitiken måste vara modern. Den ska vara kreativ och innovativ, och den ska ta till sig nya moderna tekniker. Det är någonting man gör. Man ska ta till sig gröna tekniker. Industrin ska också vara en viktig - kanske den viktigaste - beståndsdelen för att vi ska kunna utveckla och få en stark tillväxt för och för . Den kommer att betyda mycket för både den europeiska utvecklingen och den svenska utvecklingen även . Då blir det lite famöst att påstå att den skulle stå tillbaka till förmån för något annat. Det är precis så näringsministern och statsministern uttryckte sig inför mötena. Jag tycker att det är jättebra att ni har ändrat er, för det var det som var den stora poängen i det här.Samtidigt kan man konstatera något annat. Vi ska diskutera här . Jag kollade upp hur stor andel av ekonomin som består av industri bara i . Det kanske inte direkt är industri man tänker på när man åker in till . Men av hela samlade produktionsvärde kommer direkt från industrin. Man ser annars bara att industrin finns längst nere i söder och längst uppe i norr. Vi menar därför att detta är en sak som regeringen har missuppfattat. Jag skulle vilja inleda med att säga att jag är glad att som näringsminister få möjlighet att tala om den viktiga industrin. Jag kommer själv från en region, Gnosjöregionen, som är präglad just av industrin och dess förutsättningar att skapa jobb. Det handlar också om möjligheten till innovation, förnyelse och förändring.Om det är något som man kan se tydligt är det inte bara att vi har en tjänstesektor och en industrisektor som är ömsesidigt beroende av varandra utan att även tillverkningsindustrin och industrisektorn har ett högre tjänsteinnehåll än för många år sedan.Bland annat berättade för mig under mina samtal med industrin att tjänsterna står för av deras totala försäljning. har de stått för mellan , men de räknar med att tjänsteinnehållet i deras verksamhet kommer att öka under de kommande åren.Tjänsteinnehållet i den tillverkande delen och varuproduktionen ökar markant. Det är av den anledningen som jag i inför konkurrenskraftsrådet, då var med, beskrev varför regeringen var emot ett kvantitativt mål om som industrins andel. Det är ett alltför smalt sätt att se på det.Industrin är inte enbart den tillverkande och producerande delen. Det finns också ett tjänsteinnehåll i detta. Det är därför det är svårt att sätta upp en andel av bnp.Vårt mål är att alla sektorer ska växa. Det gäller industrin som är renodlad produktion, den industri som har ett högt tjänsteinnehåll och tjänstesektorn. Vi behöver skapa jobb i alla sektorer; de är alla jätteviktiga. Industrin är dessutom en hörnpelare i svensk ekonomi, inte minst för dess stora betydelse för vår svenska export. av svensk export kommer från de tillverkande delarna, vilket gör det hela unikt.Detta gjorde att jag tillsammans med ordförande tog initiativ till nationella industrisamtal som jag har haft tillsammans med , det vill säga de fackliga förbunden och industriarbetsgivarna, för att diskutera ett antal utmaningar. Vi har haft gemensamma seminarier och workshoppar för att stärka som industrination och tekniknation.Vi har behandlat vikten av goda ramvillkor - att vi ska fortsätta ha låga skatter och god tillgång till finansiering, till exempel, och bra inremarknadsregler i EU. Vi har tagit upp vikten av forskning och innovation för att industrin ska fortsätta att ligga i framkant. tog vi upp internationalisering, möjligheten till handel och att både små och stora företag ska kunna få stöd för möjligheten att hitta nya marknader. Det kommer att landa i en gemensam strategi framöver för att på det sättet peka ut hur vi ska stärka svensk industri framåt.Jag tycker att industrin är otroligt viktig, och jag är glad över att den här frågan lyfts upp. Vi vill stärka industrin. Vi tror däremot att ett 20-procentsmål som andel av bnp är ett lite trubbigt verktyg att använda. Det är lätt att manipulera. Det kan bli en 20-procentig andel av bnp bara att en annan minskar, vilket var vad jag sade i , och då har vi inte lyckats. Vi vill ju att industrin ska växa och också att tjänstesektorn ska göra det. Det var det som vi konstaterade, och det var därför som vi i stället påpekade alla sektorers betydelse och möjlighet att växa i den svenska ekonomin. Det är bra att man ändrar sig i regeringen, tycker jag. Så här har tongångarna inte gått någon annan gång när vi har diskuterat dessa frågor, utan då har man lyft fram tjänstesektorn som någonting som kommer att växa mycket på bekostnad av industrin, eller tvärtom att om man låter industrin växa sker det på bekostnad av tjänstesektorn.Jag tror inte på ett sådant resonemang, och det är med den utgångspunkten som jag har ställt den här interpellationen. säger regeringen att man inte heller har den uppfattningen, så på den punkten är vi överens.När det gäller det kvantitativa målet däremot är det så att för att vi ska kunna utveckla och stärka tillväxten i och i EU har vi konstaterat att industriprodukter har ett högre tjänsteinnehåll än vad de hade tidigare. Det tror jag att alla som har någonting med industri att göra är överens om. Då ter det sig ännu mer obegripligt att regeringen inte kan stödja det här kvantitativa målet om att industrins betydelse får växa, för det stärker tjänstesektorn. Vi pratade inte bara om tillverkningsindustrin, utan det här handlade om att industrisektorn skulle växa. Det var inte att varuproduktionen skulle växa, utan det stod att industrin skulle växa, och det var det som var poängen i hela det meddelandet. Jag kan inte se att det går att läsa på annat sätt än att det var just industrins betydelse som skulle öka. En återindustrialisering vill jag minnas att det stod om i meddelandet.Jag tycker fortfarande att regeringen säger: Nej, vi tycker inte att industrin ska växa, utan det ska vara andra sektorer som växer. Det är fortfarande det resonemanget som präglar statsrådets resonemang kring de här frågorna.Det andra som jag skulle vilja ta upp i det här sammanhanget är vilken syn regeringen har på industrins roll när det gäller tillväxten i . Kommer den att växa eller minska i betydelse? Regeringen har trots allt uttalat, framför allt statsministern, att industrins betydelse i svensk ekonomi kommer att minska. Är det någonting som statsrådet tror på, eller har hon uppfattningen att industrin kommer att vara en viktig del av den svenska tillväxten och ekonomin även ? Regeringen anser att industrin är viktig. Regeringen anser att den är en hörnpelare i vår ekonomi. Regeringen anser att tillverkningsindustrin är en avgörande och viktig del för svensk export, vilket är en angelägen värdemätare, då svensk export är viktig för svensk bnp och för svenska jobb, inte minst på landsbygden.Regeringen kommer att fortsätta att driva på för en aktiv industripolitik och en aktiv näringspolitik för att alla sektorer ska växa i vårt samhälle. Vi behöver fler jobb, och därför kommer vi att fortsätta att stärka möjligheterna för goda ramvillkor i . Det sker genom att man öppnar den inre marknaden i EU för digitala tjänster, det handlar om ett frihandelsavtal med som kommer att betyda mycket för vår svenska industri och det handlar också om vad vi gör hemma i . Vi har exempelvis sänkt bolagsskatten från ned till . Vi har infört ett FoU-avdrag, alltså ett avdrag för forskning och utveckling, och ett investeraravdrag för möjlighet till tillgång till kapital för mindre företag. Vi återinförde lärlingsutbildningen under förra mandatperioden, och den hade då varit borta från svensk utbildningspolitik . Det är någonting som industrin har välkomnat. Vi har stärkt yrkesutbildningarnas koppling till arbetsmarknaden, vilket industrin också har lyft fram.Det är alltså en rad olika delar som är viktiga för att industrin ska växa och vara stark i . Det är inte regeringen som genom planekonomi bestämmer exakt vilka företag som ska stanna i , vilka företag som ska komma tillbaka och vad företagen ska fatta för investeringsbeslut. Däremot är det viktigt att vi har en bra jordmån för att företag ska vilja flytta hem till igen. Vi har sett ett par exempel på att man har gjort det . Det är också vår skyldighet att skapa en god jordmån för företag att växa här i . Det kan vi också se prov på.Vi befinner oss på en global marknad, och det tävlar med andra länder om handlar just om goda ramvillkor. På fråga om industrin kommer att växa eller minska är svaret att det beror på om alliansregeringen får sitta kvar eller inte. Får vi sitta kvar vid makten kommer vi att fortsätta stärka svensk industri med goda ramvillkor, sänkta kostnader och liknande, och vi kommer att betona betydelsen av frihandel. Hur en rödgrön regering ser på till exempel frihandel, den inre marknaden i EU och kostnader för att ha unga anställda får svara på. Vi kommer att fortsätta att stärka möjligheten för svensk industri och svenska jobb i den sektorn. Jag tänker inte ge mig in i den debatten, men vi kan väl konstatera att när det gäller synen på EU:s inre marknad och synen på frihandel finns det ganska liknande uppfattningar. Eftersom jag i huvudsak ansvarar för handelspolitiken i min partigrupp kan jag säga att jag understundom kan tycka att den typen av diskussioner blir ganska tråkiga här i kammaren. Man vet vilken typ av debatt som pågår där ute, utanför kammaren, men här inne kan den bli ganska tråkig, för här dunkar vi bara varandra i ryggen och tycker att alla ska ha samma uppfattning. Det kan bli lite tråkigt. Just den delen är jag alltså inte ett dugg orolig för.Det kommer att finnas många andra problem som kommer att växa för alliansregeringen, om den mot förmodan skulle få vara kvar. Det får vi väl se efter valet.Jag tror inte heller att man genom något slags planekonomi kan få fram fler eller färre jobb, men det kan man få genom att driva en gynnande politik, till exempel genom att ge förutsättningar för att ha en bra industriverksamhet. Då är jag inte säker på att det alltid handlar om vilken typ av skattesystem det finns eller vilken typ av villkor som råder i övrigt, utan det kanske kan handla om andra saker, till exempel om det är möjligt att etablera sig på ett visst ställe där industrin vill finnas.En annan sak som jag vill säga, och som vi väl kan glädja oss åt i största allmänhet, är att det faktiskt finns företag som flyttar från till exempel tillbaka till . Man kan se det ur två perspektiv. Prisnivåerna börjar komma i kapp de prisnivåer som råder i , och det är en utveckling som är bra för , men det är också bra för , för då får vi tillbaka fler arbeten. Jag vill tacka för en bra och angelägen debatt om hur vi ska skapa fler jobb inom den svenska industrin och hur vi ska få en fortsatt stark och aktiv industri- och näringspolitik från regeringens sida. Jag tycker också att det var bra att här i sitt sista anförande gick ifrån det planekonomiska tänket om att ha kvantitativa mått som andel av bnp och i stället pratar om goda ramvillkor och förutsättningar för att vi ska ha en industri som växer.Vi kommer att fortsätta att verka för en stark tillverkningsindustri i . Både fack och arbetsgivare informerar mig om det här ömsesidiga beroendet som tjänstesektorn och industrin har och det alltmer ökade tjänsteinnehållet i tillverkningsindustrin. Det är en modern industripolitik som vi måste forma framåt, och den bygger på just den vetskapen.