· H110462 · 2014-06-02 10:31:45 — har frågat mig om när en tonnageskatt för svensk sjöfart ska införas.Regeringens målsättning är att ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Frågan om införande av en tonnageskatt i har tidigare utretts av . Vid beredningen av utredningens förslag har det framkommit att både utredningens analys och de förslag som har lagts fram med grund i analysen är bristfälliga. Beslutsunderlaget och utredningens förslag bedöms därför inte kunna ligga till grund för lagstiftning. Det är därför nödvändigt att frågan om tonnageskatt utreds igen. Regeringen har därför beslutat om direktiv till en utredning med uppdrag att analysera möjligheterna att införa ett system med tonnageskatt i . Frågan ska utredas ur ett bredare perspektiv. Utredningen ska även se över de befintliga stöden för sjöfartsnäringen.En utgångspunkt för utredningens uppdrag är dock att sjöfartsstöden i grunden ska vara oförändrade. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Anledningen till att jag återigen väcker en interpellation om tonnageskatten är att jag har debatterat frågan om tonnageskatt vid ett antal tillfällen med finansministern. Socialdemokraterna och jag har bestämt hävdat att det är oerhört viktigt att tonnageskatt införs i så att fler svenska fartyg inflaggas i landet. Sedan det blev en borgerlig regering har utvecklingen gått i rakt motsatt riktning. Ungefär halva handelsflottan har flaggats ut, och 5 000 jobb har gått förlorade . Regeringen har hävdat att branschen har tillräckligt med stöd, och därför krävs inga ytterligare åtgärder.Rederinäringen har sett sig om i och noterat att alla andra EU-länder med sjöfart har tonnageskatt. Därmed har rederinäringen flaggat ut till andra länder i , inte minst till våra grannländer.Konsekvenserna av den förda politiken har blivit ännu värre, nämligen att det maritima klustret har fått sig en allvarlig knäck - inte minst i . , ett holländskt bolag som bedriver reparationsvarv på många ställen i , har beslutat sig för att lägga ned Cityvarvet. Skälet till det är att den svenska sjöfartsmarknaden är för dålig. Det är oerhört allvarligt.Det handlar om en stor arbetsplats. Det är ett varv med två reparationsdockor och fyra kajer. var 140 personer anställda. Därutöver fanns många i servicenäringen som var beroende av Cityvarvet. varslades 53 personer. Beslut fattades att lägga ned varvet. Det rör sig om 70 anställda, och därutöver berörs ett par hundra arbetstillfällen bland underleverantörer. Det är en stor arbetsplats med stor betydelse för sysselsättningen i Göteborg.Nedläggningen innebär också att största hamn i fortsättningen inte har ett reparationsvarv. Vad får det för konsekvenser för en fortsatt utflaggning till andra nordiska länder som har reparationsvarv? Rederierna vill gärna ha ett varv där de kan reparera sina fartyg vid anlöp. När de inte kan göra så längre är frågan vad det får för konsekvenser. Ingen kan svara på den frågan . Det enda jag vet efter att ha besökt Cityvarvet är att det pågår diskussioner och att det finns intressenter som vill ta över reparationsvarvet. Det är bland annat därför det är oerhört viktigt med ett kraftfullt uttalande från regeringen om att nu äntligen införa tonnageskatt i . Den utredning som finansministern hänvisar till är en enmansutredning där vi inte har någon som helst insyn i framskridandet av arbetet. Men om den politiska viljan finns från finansministerns och den borgerliga regeringens sida går det att göra ett kraftfullt uttalande om att införa tonnageskatt i möjligt och att utredningen enbart är en teknisk skatteutredning som har till uppgift att ta itu med de skattetekniska frågorna.Min fråga kvarstår till finansministern. Är finansministern beredd att göra ett kraftfullt uttalande om att införa tonnageskatt i ? Jag vill börja med att problematisera debatten något. Det låter på som att alliansregeringen inte tar utflaggningen på allvar. Situationen är naturligtvis tvärtom. Hela Alliansen ser de stora bekymmer som den nu pågående utflaggningen medför. Därför har också alliansregeringen och allianspartierna i fört fram en rad olika förslag för att förbättra konkurrenskraften för svensk sjöfart.Förra året presenterade regeringen en maritim handlingsplan vars syfte var att förbättra konkurrenskraften för den svenska sjöfartsnäringen. Vi här i kammaren har tryckt på ett antal knappar som just har inneburit beslut som förbättrar situationen för svensk sjöfart. Exempelvis har vi röstat för fler praktikplatser. Vi har röstat för ett utvidgat sjöfartsstöd för fler fartygskategorier, där även kabelläggningsföretag och muddringsföretag har möjlighet att få sjöfartsstöd. Vi har röstat för att införa om inre vattenvägar även här i , som möjliggör en helt ny typ av sjöfart på till exempel . Vi har röstat för att svenska fartyg ska få ha väpnad personal när de seglar förbi till exempel med risk för piratattacker. Vi har också röstat för mer sjöfartsforskning.Det här var några exempel. Till listan kan tillföras många olika förslag som har röstat igenom på uppdrag av alliansregeringen.Regeringen avser att presentera en fortsättning på arbetet i form av en maritim strategi. Den ska i ett bredare perspektiv ta sig an frågan om hur vi kan skapa mer tillväxt och fler arbetstillfällen inom de blå näringarna.Till detta kommer, precis som beskriver, även frågan om tonnageskatt. Där har, som finansministern påpekade, utredningar genomförts tidigare men med bristande resultat. Alltså har det tillsatts en ny utredning, vars resultat kommer att presenteras . Men det är viktigt att säga att utredningen naturligtvis inte är utan komplikationer. Komplexa skattemässiga frågor uppstår. Det handlar också om att se hur andra länder med tonnageskatt har utformat sina system. Vad kan man eventuellt ställa för motkrav om vi skulle införa en tonnageskatt? Hur hänger det samman med andra befintliga stöd?Det är en väldigt viktig utredning som kommer att presenteras . I direktivet sägs det inte att utredaren ska säga om vi ska införa eller inte införa en tonnageskatt, utan uppdraget är att presentera hur man kan införa den. Hur ser möjligheterna ut för att införa en tonnageskatt? Hur kan ett sådant system se ut?Jag vill verkligen slå ett slag för att även om tonnageskatten är en fråga som lyfts upp ganska ofta har den här regeringen, som den första regeringen någonsin, tagit ett samlat grepp om hela sjöfartsnäringen, har presenterat en maritim handlingsplan och avser att gå vidare med en maritim strategi. Det är viktigt, fru talman, att utöver den viktiga tonnageskatten ha ett bredare perspektiv. Hur kort bör vårt minne vara? Det är en intressant fråga. Det är naturligtvis bra att bara minnas bakåt till 2006 och inte att det fanns . Jag var ledamot av redan då. var ledamot, liksom och var ledamöter av riksdagen.Kära åhörare! Det är inte så att Socialdemokraterna alltid har varit för införande av tonnageskatt. Tvärtom var det så att ett intensivt motstånd mobiliserades mot varje förslag om att införa tonnageskatt . Jag fick ett herostratiskt ryktbart svar av dåvarande finansministern när jag föreslog att vi skulle införa tonnageskatt. Han sade i svaret 2003 att detta förslag är främmande för svensk skattelagstiftning. Exakt så sade han: främmande för svensk skattelagstiftning. Jag välkomnar att Socialdemokraterna gjort helt om i denna fråga. Men jag tycker att det är alldeles riktigt, som den här regeringen har gjort, att tillsätta en ny utredning. Den utredning som kom 2005 var, i motsats till vad möjligen minns, en enmansutredning. Utredaren hette och hade varit chef för eller någonting liknande. Det var alltså en enmansutredning och tillsattes av på förslag av i . Utredaren kom fram till man nog skulle överväga att införa en tonnageskatt.Det fanns en jättelik brist i den utredningen, och det var att man inte beaktade rederiernas obeskattade reserver, som då uppgick till i storleksordningen 20 miljarder. De har säkert minskat numera; det är en jag helt övertygad om. Det var helt omöjligt att man skulle ge rederierna . Det tror jag ingen av oss skulle tycka var riktigt. Jag förstår i och för sig den tveksamhet som regeringen kände inför att införa tonnageskatt, mot bakgrund av att man - det var innan jag blev ledamot av - införde ett nytt sjöfartsavtal som gjorde att rederierna kunde räkna av sociala avgifter, som man fortfarande gör, mot stödet. Det gjorde att hela denna utredning, utredning, famlade i vatten och sjönk som en sten. Jag ser fram emot, precis som och andra debattörer, att vi ska få en bra sjöfartsnäring i det här landet och att vi åter ska få se fler svenska fartyg i flottan. Det är inte bra att så många har blivit utflaggade. Att detta, som det påstås eller görs gällande, enbart är tonnageskattens fel är dock inte korrekt. Det har att göra med många andra saker. Jag hoppas att vi ska komma fram till att tonnageskatt ska bli en möjlighet för många rederier. Observera att tonnageskatten inte är något obligatorium utan ett alternativ till en vanlig vinst- och förlusträkning och normal företagsbeskattning. Jag välkomnar interpellation, för det kan alltid finnas skäl att klargöra hur vi ser på utredningen. Direktiven till utredningen är tydliga. Syftet är att införa ett system med tonnageskatt. Det är naturligtvis den ambitionen regeringen har. För att vara tydlig med detta kan jag säga att jag så sent som för någon vecka sedan hade ett möte med sjöfartsnäringen, där jag underströk betydelsen av att vi landar i ett fungerande och konkurrenskraftigt tonnageskattesystem som fungerar också i jämförelse med andra länder. Vi har breda sjöfartsstöd i . Vi har en särskild sjömansbeskattning, vi har ett sjöfartsstöd på arbetsgivaravgiftssidan och vi har, som i många andra länder, en mer begränsad miljöbeskattning på sjöfartssidan. Vad jag vill understryka är, för att svara på fråga, att regeringens uttalade ambition med utredningen är att landa i ett fungerande system med tonnageskatt som gör att vi får konkurrenskraftiga villkor för svensk sjöfart som bidrar till att näringen fortsatt kan verka i . Det är den inriktningen utredningen har, fru talman. Jag noterade att i sitt senaste inlägg hade en mer seriös inställning till frågan om tonnageskatt än vad och hade, som vill träta om den diskussion som har pågått. Det är bara att konstatera att regeringen har varit väldigt senfärdig. Besked om att den utredning som ni pratar om skulle tillsättas kom . Det tog ytterligare , och så tillsattes utredningen. Det har alltså gått väldigt från den tidigare utredningen , som låg på regeringens bord , till att det tillsattes en ny utredning. Det har varit ett väldigt långsamt arbete i den här frågan under en lång tid.Jag tror att det var så att regeringen inte trodde att det faktum att vi inte hade en tonnageskatt i skulle leda till en utflaggning i den utsträckning som det sedermera blev. Jag minns debatterna med under förra mandatperioden. Det hände inte så där väldigt mycket , 2007 och 2008, men det började och bli en allt större utflaggning. Sedan har vi sett hur det har rasat ned och blivit en halvering.Det är det som har orsakat den situation vi nu har där det maritima klustret, kanske inte bara i utan på fler ställen i landet, är hotat. Sjöfartsnäringen är, som vi vet, en global verksamhet. När , och har en mer aktiv sjöfartspolitik lägger sig rederierna där, och de lägger sina fartyg i de hamnar i våra grannländer där det finns ett reparationsvarv. Därför är hela det maritima klustret hotat.Det är väldigt märkligt eftersom underlaget för sjöfarten är oerhört stort i vårt avlånga land. Vi har mer kust än de flesta andra länder i hela har. Naturligtvis måste vi ha en svensk basnäring som heter sjöfart för att kunna frakta våra varor runt om i världen. Det är helt centralt. Jag har inte begärt något annat än att finansministern i det här läget ska göra ett kraftfullt uttalande om att vi vill införa tonnageskatt i - det är det centrala - för att de intressenter som finns kring ska vara beredda att gå in och bli ägare av det som vill lägga ned.Jag hoppas verkligen att finansministern fortsätter sin dialog med rederinäringen och med andra intressenter så att det blir tydligt att den vill att vi ska införa tonnageskatt , och jag hoppas att de skattetekniska frågor löses som utredningen har till uppgift att lösa - inte att skapa nya skattetekniska problem - så att man kommer att kunna lägga fram en proposition inom en mycket nära framtid.Jag har dessutom brev från andra rederier i som har frågor om detta. De har frågat mitt parti, naturligtvis, och jag kan tänka mig att de har frågat också andra partier: Är ni beredda att införa tonnageskatt i ? I annat fall kommer vi inte att beställa fartyg med svensk flagg till . Då lägger man beställningar så att man får dem flaggade i andra länder, och det vore oerhört olyckligt.För att avsluta det hela: Vi har haft debatter om detta i tidigare, och vi hade en där vi socialdemokrater föreslog en lång rad olika åtgärder för att stärka den svenska sjöfartspolitiken. Det avvisade den borgerliga majoriteten redan då. Men som sagt skulle ett ännu kraftfullare uttalande från finansministern vara bra för intressenterna. Det är, som sagt, ingen som säger att tonnageskatten är oviktig, tvärtom. Men när går upp och får det att framstå ungefär som att regeringen ser obekymrat på en utveckling där fartyg flaggar ut känner jag mig naturligtvis nödgad att gå upp och påpeka alla de satsningar som regeringen gör för att värna den svenska sjöfarten.Vi är övertygade om att vi behöver en stark sjöfartsnäring både för jobben och tillväxten och för det starka miljö- och säkerhetsarbete som svensk sjöfartsnäring bedriver, där vi också är en viktig aktör internationellt inom organ som IMO och andra.Jag tycker att det är viktigt att dels påminna åhörarna om den historieskrivning som just redogjorde för - alla de olika sätt som Socialdemokraterna själva har problematiserat kring tonnageskatten - dels upplysa om det stora och breda arbete som regeringen gör på detta område, för att det inte ska framstå som att tonnageskatten är allt.När utredningen presenteras , och när vi förhoppningsvis har en tonnageskatt på plats, tror jag inte att allting kommer att vara frid och fröjd för det. Arbetet är bredare och viktigare än så. Det kan mycket väl hända att när vi just har infört tonnageskatten kommer S med en ny stridsfråga som allting handlar om.Jag vill redan här och påpeka att paletten måste vara bredare än så. Jag ser fram emot en bra utredning som presenteras , men även därefter måste vi gå vidare med regeringens maritima strategi och fortsätta att här i kammaren rösta igenom olika förslag som kan och kommer att innebära att den svenska sjöfartsnäringen stärks. Jag berättade om några exempel tidigare. Jag tycker att det är viktigt att påminna om att paletten måste vara bred, för en skatteförändring räcker inte, även om också jag ser fram emot en bra utredning . Jag kan konstatera att vi är brett överens om inriktningen på politiken.För det första är det nödvändigt med en utredning, och för det andra ger utredningsdirektiven den en bra inriktning. Arbetet ska bedrivas så att det tas fram ett fungerande förslag till en tonnageskatt som ger en konkurrenskraftig situation i förhållande till jämförbara länder. Sedan ska man lösa de tekniska och skattetekniska svårigheter som finns.Svensk sjöfartsnäring har haft en tuff utveckling, och det har en lång rad olika delförklaringar. Vi har haft en rätt allvarlig kris internationellt som har pågått . Vi har också sett en tilltagande konkurrens därför att andra länder har justerat sina skatteregler. har ytterligare länder, inte minst , kraftigt byggt ut sitt tonnage.Svensk sjöfartsnäring har, som har redovisats här, ett brett och omfattande stöd, och det ligger inom ramen för en bredare sjöfartsstrategi.Låt mig, för att följa upp frågeställning, göra ett klart och tydligt uttalande: Regeringens ambition - och ambition väldigt brett, som jag uppfattar det - är att vi ska få på plats ett system med en tonnageskatt så snart som det är möjligt. Då vill jag tacka finansministern för svaret att vi ska införa tonnageskatt i . Jag utgår från att vi socialdemokrater kommer att stödja regeringen i en sådan ambition och att vi därmed kan få en lagstiftning som fungerar . Det som är viktigt är att skapa förutsättningar för sjöfartsnäringen. Det är beslut som har stor betydelse. Skattepolitiken har stor betydelse för de investeringsbeslut som rederinäringen ska ta för framtiden, och därför är man angelägen om att det ska fungera på ett bra sätt.På det viset kan man få likvärdiga konkurrensvillkor i , vilket i så fall kommer att ha stor betydelse för den svenska sjöfarten men också för det maritima klustret och för Cityvarvet. De kanske då kan få andra intressenter att gå in, med ett sådant uttalande från finansministern som tyder på att rederinäringen i kan se framför sig en lite bättre situation än den som har varit och att vi kan få stopp på utflaggningen och få en ökad inflaggning till Sverige.Jag tror att det krävs ytterligare åtgärder, men jag har inte tid att gå igenom dem. Jag bara konstaterar att vi från Socialdemokraternas sida har lagt fram en lång rad olika förslag på hur vi ska kunna stärka sjöfarten i . Det har vi presenterat i ett sjupunktsprogram i i januari månad.Jag tackar finansministern för svaret. Jag vet att det här är den sista interpellationsdebatten om tonnageskatten . Låt oss alltså konstatera att vi har en enighet kring tonnageskatten. Vi bör arbeta så skyndsamt som det går för att skapa en förutsättning för att vi ska få en likvärdig tonnageskatt. Det finns svårigheter som måste utredas, och det finns förmodligen också ett behov av att omfördela en finansieringsbörda med anledning av den här typen av förslag, så att vi kan säkra att vi upprätthåller god ordning och reda i offentliga finanser.Vi ska landa i exakt hur detta ska ske, och jag har från utredningens sida fått indikationer om att man gör löpande framsteg och att man också har en dialog med näringen för att säkra att detta blir en väl fungerande ordning.Jag kan bara välkomna att vi har en bred enighet i denna fråga i kammaren.