ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H21071 · 2014-10-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:71 Bygget av Norrbotniabanan av (V) till Statsrådet (S) Norrbotniabanan är en avgörande investering för utvecklingen av övre . En kustjärnväg mellan och innebär att även denna del av landet får moderna järnvägstransporter. Det har stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen, industriproduktionen och möjligheterna att minska utsläppen av växthusgaser från transporter. I statsbudgeten enades regeringen och om att Norrbotniabanan ska byggas. Banan mellan och ska bli en del av nästkommande infrastrukturplan och byggstart ska ske. Detta är ett mycket glädjande besked. Men än återstår flera frågor om hur planeringsarbetet ska få fart, vilka delar som ska byggas först och när banan kan vara färdig. EU har erbjudit sig att medfinansiera bygget av banan. Norrbotniabanan är den sista länken i Botniska korridoren som i sin tur är utpekad att ingå i det europeiska stomnätet för järnväg, inte för att den är ett lokalt projekt, inte heller för att den är ett nationellt projekt utan för att den är ett europeiskt projekt. För att en ansökan till EU om medfinansiering ska godkännas krävs att regeringen ställer sig bakom den. Om ansökan godkänns kan en planeringsstart komma igång med finansiering från EU och regionen via . Tanken med EU:s medfinansiering är att medlemsstaterna ska kunna tidigarelägga projekt som pekats ut som strategiska av EU, men som ännu inte finns finansierade i medlemsstaten. EU kan finansiera av kostnaden för planering och av byggnationen. Bygget ska då vara färdigt . Mina frågor till statsrådet är: Avser statsrådet att ställa sig bakom en ansökan om medfinansiering av projektet till EU? Vilka delar av banan bör enligt statsrådets bedömning byggas först? När bedömer statsrådet att byggandet av banan kan påbörjas respektive avslutas?
ip · H21072 · 2014-10-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:72 Frysta medel för sammanslagningen av och Högskolan på av (M) till Statsrådet (S) Sammanslagningen av och Högskolan på har varit mycket framgångsrik, inte minst ur ett gotländskt perspektiv. Söktrycket till de utbildningar som erbjuds av har stigit kraftigt, och det är rimligt att förvänta sig att utbildningskvaliteten på främjas tack vare universitets resurser. Den förra regeringen såg positivt på sammanslagningen och satte av medel för de kostnader som förväntades uppstå under övergången. Dessa medel - - är nu borttagna i den nya regeringens budgetproposition. Därför vill jag fråga statsrådet : Var detta en lapsus i budgetpropositionen som statsrådet och regeringen avser att korrigera?
ip · H21073 · 2014-10-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:73 framtid av (M) till Statsrådet (S) har det framkommit att framtiden för är oviss, trots att det finns ett avtal mellan staten och som borde säkra verksamheten . Det beror på att det finns politiska krafter hos partier som styr samt inom regeringen som vill verka för en omprövning av avtalet. betydelse för går knappast att överskattas. behöver en snabb och enkel affärsförbindelse till . Mångfalden av flygplatser och flygbolag har gjort att priserna har pressats nedåt, främst till fromma för privatresenärer. Därtill medger korta restider när det är riktigt bråttom, som vid organtransporter och andra akuta resor. är en flygplats som binder samman hela och är därmed inte en Stockholmsangelägenhet. Det är av yttersta vikt att inte stängs ned så länge det inte finns fullvärdiga alternativ till inhemsk flygtrafik. fyller också en viktig uppgift för , men utgör inget samlat alternativ. Den främsta orsaken till det är att av kapacitetsskäl inte kan överta de små och medelstora flygplanens trafik när den är som viktigast: under morgnar och sena eftermiddagar/tidiga kvällar. Därtill ökar kostnaden, tidsåtgången samt miljöbelastningen för den resenär som inte ska flyga vidare utan direkt ta sig till . Bränsleåtgången VBY–BMA är ca och VBY–ca , alltså en skillnad på ca , vilket på årlig basis mätt med dagens Brommatrafik skulle ge mer CO2. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att i någon form medverka till en förtida stängning av ?
ip · H21074 · 2014-10-23 00:00:00 — Interpellation 2014/15:74 flygplats av (M) till Statsminister (S) Nya värnar ett öppet och konkurrenskraftigt med en välfungerande infrastruktur. Flygtrafik och flygplatser spelar en central roll för att ta sig runt i landet samt till och från . Det ska vara enkelt för människor och företag att kunna ta sig till jobb, vänner, kunder och affärspartner. är tredje största flygplats räknat i antalet passagerare. Majoriteten av flygresenärerna, 55–, pendlade till och tillbaka till någon stad eller ort ute i landet. Därför ser vi med stor oro på att den nya majoriteten i – Socialdemokraterna, initiativ – har kommit överens om att den vill avveckla . Detta trots att statsministern sagt att det långsiktiga avtal som finns med inte ska brytas. behöver fler i arbete, inte färre. Genom att göra det dyrare att anställa, höja skatter och försämra tillgängligheten hotas jobben. En rapport från konstaterar att en stängning av hotar minst 24 000 jobb – inte bara i utan i hela landet. Nya vill ha rimliga villkor för resande inom och utom landet. Mer tillgänglighet och större öppenhet ger fler jobb. Därför vill vi ha kvar . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsministern följande: Vilka bedömningar har statsministern gjort när det gäller konsekvenserna för jobben om stängs ned? Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att kompensera alla dem som använder för arbetspendling?
ip · H21075 · 2014-10-27 00:00:00 — Interpellation 2014/15:75 Möjligheterna till alternativ skolgång av (M) till Statsrådet (S) Med anledning av regeringens förslag att gymnasiet ska bli obligatoriskt för elever uppkommer flera frågor. Skoltrötthet och bristande motivation är vanligt . Det är i grunden inte konstigt, men kan likväl bli ett problem för eleven. En orsak till att studiemotivation saknas är osäkerheten . Gymnasiet innebär ofta då en söker efter sin egen identitet och mål. Det innebär naturligtvis att det kan vara svårare att koncentrera sig eller motivera sig. Vi måste ha respekt för att gymnasietiden är en sökande tid. Det är inget som lagstiftning kan åtgärda. Svaren är betydligt mer komplicerade än så. Jag menar att det mest effektiva sättet att få fler att avsluta gymnasiet inte är krav och tvång utan uppmuntran och bra undervisning. En politik som innebär att varje elev får rätt stöd och hjälp att hitta vad just hen vill är faktiskt det enda alternativet vi har. En del elever behöver att få hitta sina svar. Det kan till exempel innebära ett utbytesår, paus från de vanliga studierna för arbete eller något liknande. Det ger tid till att fundera vad en vill göra som en utvecklar kompetenser som inte nödvändigtvis kan nås i skolan. Mina frågor till statsrådet är: Hur motverkar obligatorisk gymnasieskola skoltrötthet? Hur ska elever som vill ta utbytesår eller på annat sätt gå sin egen väg kunna göra det med en gymnasieskola som är obligatorisk? Hur tänker statsrådet få stöd för obligatorisk gymnasieskola i ?
ip · H21076 · 2014-10-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:76 Sysselsättningseffekter av slopad nedsättning av socialavgifterna för unga av (M) till Finansminister (S) Regeringens mål är att ska ha den lägsta arbetslösheten i EU . För att uppnå detta föreslås förändringar på inkomstskatte- och socialavgiftsområdet, däribland slopad nedsättning av socialavgifterna för unga. Det första jobbet är ofta det viktigaste, eftersom det öppnar dörren in på arbetsmarknaden. har alliansregeringen fört en aktiv reformpolitik för fler jobb. En viktig reform i detta har varit nedsättningen av socialavgifterna för unga. Nedsättningen har inneburit att fler företag har vågat anställa en ung person med begränsad eller ingen arbetslivserfarenhet. Enligt IFAU har nedsättningen bidragit till att skapa ca 6 000–10 000 nya jobb. I regeringens budgetproposition föreslås slopad nedsättning av socialavgifterna för unga. beskriver man i promemorian Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen att några av de svåraste utmaningarna för är att få in unga som saknar gymnasieutbildning, utrikes födda eller personer med nedsatt arbetsförmåga på arbetsmarknaden. Det vill säga grupper som tack vare Alliansens nedsättning har fått in en fot in på arbetsmarknaden. I promemorians konsekvensanalys medges att förslaget leder till kännbara effekter på kort sikt. Departementet bedömer bland annat att företagens vinster kommer att minska och att det ökade socialavgiftsuttaget övervältras på lönekostnaderna, vilket kan resultera i lägre löner. Den totala kostnaden kommer öka med nära per anställd och månad. Jag finner det mycket oroande att regeringen vill öka kostnaden för att anställa unga. Därför vill jag fråga finansminister : Vilka sysselsättningseffekter kommer en slopad nedsättning av socialavgifterna för unga att få?
ip · H21077 · 2014-10-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:77 Sälen-Trysil Airport av (M) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade att bidra med i investeringsstöd till den planerade flygplatsen , som planeras i närheten av Rörbäcksnäs i . Min fråga till infrastrukturminister är: Kan statsrådet och den nya regeringen lova att detta investeringsstöd fortsatt kommer att finnas tillgängligt för den planerade flygplatsen eller om den nya regeringen avser att dra in detta investeringsstöd?
ip · H21078 · 2014-10-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:78 Sysselsättningseffekter av begränsning av uppräkningen av gränsen för statlig inkomstskatt av (M) till Finansminister (S) I regeringsförklaringen skriver regeringen att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka. Som ett led i att uppnå detta föreslår regeringen en begränsning av uppräkningen av gränsen för statlig inkomstskatt. Alliansregeringens jobbskapande politik bidrog till att 340 000 nya jobb skapades i . Fler människor i arbete och fler arbetade timmar skapar bättre tillväxt och ger skatteintäkter som finansierar god kvalitet i vård, skola och omsorg. Det måste vi fortsätta värna. Det är därför oroväckande att regeringen avser att genom fördelningspolitik göra det mindre lönsamt att arbeta. Statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster skulle med oförändrade regler betalas av ca 1,1 miljoner individer 2015. Regeringens förslag innebär att antalet personer som betalar statlig inkomstskatt beräknas öka med över 70 000 personer och omfatta personer som tjänar ca . Detta kan innebära att utbytet av att jobba fler timmar eller ta ett större ansvar på en arbetsplats minskar. kan även viljan att utbilda sig och att utveckla sin kompetens minska. Det är oroande då allt detta får negativa konsekvenser för landets ekonomi och välfärd. Jag har följande fråga till finansminister : Vilka sysselsättningseffekter bidrar en begränsning av uppräkningen av gränsen för statlig inkomstskatt till enligt finansministerns bedömning?
ip · H21079 · 2014-10-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:79 i de mellersta länen av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) skrev i mellersta rovdjursförvaltningsområdet ett öppet brev till generaldirektör . I brevet, som undertecknades av landshövdingarna i åtta mellansvenska län, påpekas att länens "förutsättningar att på lång sikt hysa den aktuella arten" borde ligga till grund för bedömningar av miniminivåer för rovdjur i de respektive länen. För att en rovdjursförvaltning ska vara hållbar måste den vara långsiktig och ta hänsyn till hur populationerna kommer att utvecklas genom bland annat blivande föryngringar. På så sätt skapar man en rovdjursförvaltning som är i linje med den politiska inriktningen om ökad spridning och minskad koncentration. verkar i stället endast utgå ifrån dagens antal individer när de beslutar om miniminivåer för länen. Det innebär att län utan föryngringar inte kan förvalta sina stammar på ett bra sätt. måste i första hand utgå ifrån människans förutsättningar. Den måste ta hänsyn till framtida föryngringar och inflyttning för att ge en rättvis bild av rovdjurstrycket i länen och i förlängningen de regionala miniminivåer som krävs för att säkra en gynnsam bevarandestatus. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöministern: Hur avser ministern att verka för att vi ska få en realistisk och långsiktig rovdjursförvaltning som säkrar en gynnsam bevarandestatus för våra rovdjur och värnar människors förutsättningar? Hur kommer ministern att säkerställa att arbete med rovdjursförvaltningen ligger i linje med den av beslutade rovdjurspolitiken med ökad decentralisering och ökat mandat till länsstyrelserna?
ip · H21081 · 2014-10-28 00:00:00 — Interpellation 2014/15:81 Sysselsättningseffekter av avtrappning av jobbskatteavdraget av (M) till Finansminister (S) Under alliansregeringen skapades 340 000 nya jobb i , mycket tack vare jobbskatteavdraget. , och har gjort bedömningar att jobbskatteavdraget har bidragit till mellan 80 000 och 120 000 nya jobb. grupper i samhället har kunnat behålla en månadslön mer i plånboken efter skatt. Drivkraften att arbeta ökar, och omfattande internationell forskning visar att jobbskatteavdrag är ett kraftfullt sätt att skapa jobb och få in fler på arbetsmarknaden. I regeringens budgetproposition föreslås att jobbskatteavdraget ska trappas av för dem som har arbetsinkomster som överstiger 13,48 prisbasbelopp , vilket motsvarar en månadsinkomst om ca . Vidare står skrivet i promemorian att det finns fördelningspolitiska skäl till förslaget. Regeringens mål är att ska ha den lägsta arbetslösheten i EU . Med regeringens arbetslöshetsmål i åtanke är det djupt oroande att regeringen väljer att göra det mindre lönsamt att arbeta. Det är ett tydligt ställningstagande från regeringen att den för alliansregeringen centrala arbetslinjen nu har övergivits. Den högsta marginalskatten vid en genomsnittlig skattesats kommer med regeringens förslag att bli . Det är anmärkningsvärt att regeringen lägger ett förslag som bestraffar löntagare och riskerar jobben i . Jag vill därför ställa följande fråga till finansminister : Vilka sysselsättningseffekter kommer, enligt ministerns bedömning, en avtrappning av jobbskatteavdraget att få?
ip · H21082 · 2014-10-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:82 Kommunalt veto mot etablering av friskolor av (M) till Utbildningsminister (MP) har historiskt varit ett parti som värnat elevernas valfrihet. En förutsättning för att kunna välja skola är att det finns mer än ett alternativ. I Friskoleöverenskommelsen som även var med och skrev under fanns inget kommunalt veto med. I stället fanns krav på ett samråd med den kommun där friskola skulle etableras. I många kommuner är det dåligt bevänt med valfriheten vilket innebär att det finns få eller inga alternativ för den som inte vill gå i en skola. Enligt en undersökning från säger två av tre socialdemokratiska kommunalråd nej till att nya friskolor ska konkurrera med kommunala skolor. Erfarenheter från kommun visar att om S fått vara med och bestämma hade kommunen inte haft mer än möjligtvis en fristående skola, eftersom S varit konsekvent negativt inställda till i princip alla etableringar av friskolor i kommunen. Ofta beskylls det fria skolvalet för att ha bidragit till segregation. Mig veterligen finns dock ingen entydig forskning på området. Däremot visade IFAU i sin rapport den växande friskolesektorn varit bra för elevernas utbildningsresultat ? att valfriheten och etablering av fristående skolor som konkurrerar med de kommunala ger bättre kvalitet och resultat i alla skolor, även de kommunala. Av i matematik förklaras av variation inom skolor och mellan skolor. Enligt en gjord undersökning av Ungdomsbarometern säger nio av tio ungdomar att det är mycket viktigt med valfriheten kring skolval. Att stänga dörren för de 300 000 elever som gjort ett aktivt val för att gå i en skola med viss pedagogik, idrottsprofil eller kanske med en lärostil som tar till vara ett specifikt behov är ett svek. Det övervägande som skolinspektionen gör när det gäller påverkan på den kommunala skolverksamheten borde vara tillräckligt i kombination med ett samråd med kommunen. Det veto som föreslås av regeringen har tydliga ideologiska förtecken, fristående skolor ska helt enkelt stoppas. Utifrån detta vill jag fråga utbildningsministern: Varför väljer minstern och regeringen att frångå den överenskommelse kring friskolor som slöts 2013 och som alla partier utom SD och V stod bakom genom att nu vilja ge kommunerna vetorätt mot friskolor? På vilket sätt gagnar ett kommunalt veto eleverna, deras kunskapsutveckling och rätt att välja skola?
ip · H21083 · 2014-10-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:83 Höjda arbetsgivaravgifter som leder till lägre löner av (M) till Finansminister (S) Alliansens arbetslinje skapade förutsättningar för att jobben i skulle växa fram, och har 340 000 fler jobb skapats. Många olika reformer har lagt grunden för fler jobb, och en av dem är den sänkta arbetsgivaravgiften för unga. Ungdomsarbetslösheten är en stor samhällsutmaning. Det framhåller också och i sin budgetproposition. Arbetslösheten bland ungdomar är betydligt högre än för andra åldersgrupper. Trots det vill alltså göra arbetsgivaravgifterna för unga dubbelt så höga. Att fördubbla arbetsgivaravgifterna för unga skulle enligt egen konsekvensanalys gällande reformens effekter för företagen övervältras på lönerna, eftersom företagens arbetskostnader skulle öka. låter alltså ungdomarna betala för regeringens skattehöjningar. Jag vill därför ställa följande fråga till finansminister : Varför vill ministern och regeringen sänka ungdomars löner genom att höja arbetsgivaravgifterna?
ip · H21085 · 2014-10-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:85 Osäkerheten i om höjda marginalskatter leder till ökade skatteintäkter av (M) till Finansminister (S) Regeringen har i sin höstbudget föreslagit en skattehöjning på för de 1,1 miljoner individer som betalar statlig inkomstskatt. Förslaget innebär dessutom att ytterligare 72 000 personer kommer att få höjd inkomstskatt då antalet personer som betalar statlig inkomstskatt beräknas öka med lika många. Höjningen sker genom att man inte räknar upp skiktgränserna för statlig inkomstskatt med lika mycket . Skatten höjs ytterligare genom avtrappningen av jobbskatteavdraget. Omfattande internationell forskning visar att jobbskatteavdrag är ett kraftfullt sätt att skapa jobb och få in fler på arbetsmarknaden. I budgetpropositionen föreslår regeringen att jobbskatteavdraget ska trappas av för dem som har arbetsinkomster som överstiger 1,348 prisbasbelopp , det motsvarar en månadsinkomst om ca . Det är dock högst osäkert huruvida höjda marginalskatter leder till ökade skatteintäkter. Forskning pekar på att en höjd marginalskatt ger begränsade resurser till offentlig sektor. Ändå räknar kallt med att skatteintäkterna till staten ska öka med . Jag skulle därför vilja ställa följande fråga till : Vilka ställningstaganden och bedömningar har finansministern gjort med anledning av den forskning som pekar på att höjda marginalskatter inte leder till ökade skatteintäkter?
ip · H21087 · 2014-10-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:87 Erkännande av av (KD) till Utrikesminister (S) och Europeiska unionen har verkat för att finna en fredlig och hållbar lösning på den israelisk-palestinska konflikten. linje har varit tydlig, oavsett vem som innehaft regeringsmakten; ställer sig bakom en tvåstatslösning som innebär att palestinierna får en egen stat men där palestinierna garanterar att det palestinska territoriet inte används för väpnade attacker mot . har kontinuerligt tagit tydligt avstånd från terrororganisationen som styr över , och som har som mål att utplåna staten . I regeringsförklaringen aviserade statsministern att regeringen kommer att erkänna staten . Detta innebär att kommer att erkänna en palestinsk stat innan fredsförhandlingar är slutförda. Det är ett som inte har kontroll över det egna territoriet och ett som delvis styrs av Hamas, vars politik tar avstånd från mänskliga fri- och rättigheter och som vill utplåna som stat. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att förändra den syn på Hamas så att den avviker från EU:s syn på att Hamas är en terroristorganisation? Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta förutom det symboliska erkännandet av som stat för att uppnå reell förändring?
ip · H21088 · 2014-10-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:88 Myggbekämpning i Nedre Dalälven-området av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) är de så kallade översvämningsmyggorna ett stort problem i Nedre Dalälven-området. Myggorna kan vid speciella väderförhållanden, en kombination av sol och regn eller översvämningar, fortplantas i sådana mängder att de blir en plåga för både djur och människor. Problemen har ökat, vilket sannolikt beror på flera faktorer - ett varmare klimat, fler tillfällen med högt vattenstånd och ändrad markskötsel. Utan bekämpning får myggen stora negativa konsekvenser för de människor som bor i området. är det omöjligt att vistas ute, vilket drabbar lokalbefolkningen, näringslivet och turismen. I årets budgetproposition föreslår regeringen att myggbekämpningen framöver ska finansieras lokalt och regionalt, och staten ska alltså inte bidra. Kostnaderna för myggbekämpning är höga och svåra att finansiera lokalt. klargör regeringen att myggbekämpning framöver bör ske utan BTI, ett bekämpningsmedel som visat sig effektivt. Utan bekämpningsåtgärder riskerar myggen att öka markant. Jag har följande frågor till klimat- och miljöministern: Varför vill ministern begränsa den statliga finansieringen av myggbekämpningen i Nedre Dalälven-området? Hur ser ministern på bekämpning med BTI? Vad avser ministern och regeringen att göra för att bidra till bekämpningen av mygg i Nedre Dalälven-området? ............... (M)
ip · H21089 · 2014-10-29 00:00:00 — Interpellation 2014/15:89 Arbetslöshetsstatistik av (FP) till Arbetsmarknadsminister (S) Debatten om ungas utanförskap är intensiv. har en stor utmaning i att många ungdomar av olika skäl inte kommer vidare i utbildningssystemet, till exempel för att de saknar ett slutbetyg eller för att inträdet i arbetslivet är tufft, det kan bero på skatter, arbetsgivaravgifter eller att arbetsgivaren ställer krav på arbetslivserfarenhet. För att kommuner, statliga myndigheter och andra instanser ska planera och prioritera insatser för att förebygga och inte minst hantera ungdomsarbetslösheten krävs en så korrekt bild som möjlighet av problemet, nämligen arbetslösheten. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till arbetsmarknadsministern: Hur ser den faktiska arbetslösheten ut bland ungdomar , enligt ministern och regeringen, vad avser de som varken arbetar eller studerar? Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att informationen kring andelen ungdomsarbetslösa blir bättre på och statlig nivå?