ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210195 · 2014-12-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:195 Genomförande av budgeten för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd av (M) till Statsrådet (MP) har ett moraliskt ansvar att arbeta för att utrota fattigdom och förtryck. Det målet är långt ifrån uppnått. ska därför ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. 2007–2014 avsatte alliansregeringen av bruttonationalinkomsten till bistånd. Det gjorde till en av de mest generösa givarna i världen. Vi har tillsammans ansvar för utvecklingen i världen. Alliansens målsättning är att av bni enligt den nya beräkningsmetoden längre fram ska avsättas för bistånd. för att nå FN:s millennieutvecklingsmål till 2015 har gett resultat. Andelen människor som lever i fattigdom har halverats och målet att begränsa undernäringen är inom räckhåll. Men mer behöver göras för att uppnå målen om kvinnors och barns hälsa och mot mödra- och barndödlighet. Vi vill också lägga kraft på att ta fram FN:s nya utvecklingsmål för tiden . politik för global utveckling ska därefter bidra till de nya målen. Genom stöd vid kriser, krig och katastrofer ska vi fortsätta att rädda liv och lindra nöd. Vi vill verka för att stärka det humanitära stödet vid kriser och katastrofer. Att stärka demokratin och jämställdheten samt öka respekten för mänskliga rättigheter ska vara vägledande värden för det svenska biståndet. Svenskt bistånd ska stödja frihetskämpar och stärka yttrandefriheten. Vårt bistånd ska förbättra möjligheterna för fattiga människor att dra nytta av ekonomisk tillväxt genom förbättrad tillgång till utbildning, hälsovård och fler och bättre jobb. Vi vill även att biståndet ska bidra till en förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och till ett hållbart nyttjande av naturresurser. har alliansregeringen koncentrerat bilaterala bistånd – från ett 70-tal samarbetsländer till cirka 30 – med fokus på , vissa konfliktdrabbade länder och till stöd för reformprocesser i . Det skapade förutsättningar för mer fokuserade insatser som kännetecknas av bättre kvalitet och mer mätbara resultat. Förändringar kan alltid behöva göras till följd av ändrade förutsättningar men en återgång till en utökning av länder skulle medföra att arbetet med förbättrad kvalitet och uppföljning går förlorat. I alliansens budget förstärks också stödet till Sidas förvaltning med 15 miljoner. Min fråga till statsrådet och regeringen är följande: Hur ämnar statsrådet och regeringen att implementera Alliansens budgetmotion och prioriteringar under utgiftsområde UO7 Internationellt bistånd?
ip · H210196 · 2014-12-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:196 mellan och av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Transatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP, kommer att skapa världens största regionala frihandelsområde. Målet är att få bort handelshinder för den transatlantiska handeln. För är avtalet mycket viktigt. utveckling och välstånd har varit nära sammanlänkade med frihandelns landvinningar. Det gäller än . Och är en av våra viktigaste handelspartner. En simulering av de ekonomiska effekterna av ett ambitiöst och långtgående TTIP pekar på att export till skulle öka och importen . För resterande EU skulle såväl export som import öka . Även bnp skulle påverkas positivt. Vi vill därför se ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och . Att på detta sätt sammanlänka världens två största ekonomier är bra för hållbar tillväxt och sysselsättning, för styrkan och vitaliteten i den så centrala transatlantiska länken, och för frihandeln. Alliansregeringen var pådrivande för ett avtal och det var en högt prioriterad fråga. 2015 intensifieras förhandlingarna och anordnades ett seminarium i där bland annat EU:s och chefsförhandlare deltog med budskapet att kommissionen nu arbetar helhjärtat för att lyckas med förhandlingarna . och Socialdemokraterna har haft en samsyn kring vikten av frihandel och frihandelsavtal för ekonomisk tillväxt och jobbskapande. sitter Socialdemokraterna i regeringen med och med stöd av . Dessa partier är negativa eller helt emot ett frihandelsavtal mellan och . Min fråga till närings- och innovationsministern är. Vad är regeringens gemensamma hållning till TTIP och vilken linje kommer regeringen att driva i kommande förhandlingar?
ip · H210197 · 2014-12-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:197 som väntar på svar när längre och tyngre lastbilar ska bli godkända i av (M) till Statsrådet (S) fick Transportstyrelsen i uppdrag att utreda möjligheterna att tillåta högre bruttovikt och längre lastbilar. Utredningen är klar och överlämnades till för vidare behandling. Utredningen pekar på att det finns möjlighet att införa och också . Många åkerier, lastbilsägare och företag väntar nu på ett svar så att man kan planera sin verksamhet och sina eventuella byten av lastbilar. Även fordonstillverkarna väntar på ett besked. Remissinstanserna har sagt sitt och de är positiva. Därför är det viktigt att regeringen nu skyndsamt återkommer med ett beslut. Att öka vikter och längd på svenska lastbilar är viktigt för att klara konkurrensen och minska miljöbelastningen. Det är både effektivt och miljösmart att ha tyngre och längre lastbilar. Därför undrar jag följande. När kommer statsrådet att ge oss beslutet om att vi kan öka tyngden till och när vi kan få beslut på att öka till ?
ip · H210198 · 2014-12-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:198 Mörkande av underlagsrapporter till av (M) till Statsrådet (S) tillsattes av alliansregeringen för att utreda och ta fram förslag på vilka krav man ska kunna ställa på privata utförare inom vård, skola och omsorg. Utredningen fick sedermera genom tilläggsdirektiv i uppdrag att även utreda möjligheter att införa kriterier för varaktigt ägande, samt att utreda möjligheter att kräva att verksamheten ska ha annat syfte än vinst. Utredningen ska presentera sina slutsatser . , närmare bestämt , fattade den rödgröna regeringen beslut om att ändra utredningens direktiv, vilket i praktiken innebar att tilläggsdirektiven ströks. innan detta beslut fattades hade den tidigare utredaren anställts som statssekreterare i . Det har framkommit att det redan innan beslutet om ändrat utredningsuppdrag fattades hade inkommit underlagsrapporter till utredningen som berör delar av de uppdrag som regeringen valt att plocka bort i utredningens uppdrag. Dessa underlagsrapporter och dess slutsatser väljer regeringen nu enligt uppgift att helt mörka. Det ligger nära till hands att misstänka att detta skulle kunna bero på att resultatet i underlagsrapporterna inte ligger i linje med den överenskommelse som regeringspartierna och gjort om välfärdssektorn. I mina ögon ter sig detta som ett mycket märkligt förfarande som tarvar en del förklaringar från det ansvariga statsrådet. En rimligare ordning vore ju att underlagsrapporterna publicerades för att möjliggöra debatt i sakfrågorna. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet: På vems initiativ ändrades utredningsuppdraget? 2.Varför ändrades utredningens uppdrag? Kände statsrådet till slutsatserna i underlagsrapporterna när beslutet om att ändra utredningsuppdraget fattades av regeringen? Avser statsrådet att tillse att underlagsrapporterna i sin helhet blir offentliga och redovisas, i anslutning till eller på annat vis?
ip · H210199 · 2014-12-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:199 Ett paradigmskifte i fiskeripolitiken av (KD) till Landsbygdsminister (S) Den gemensamma fiskeripolitiken inom EU har reformerats; den nya grundförordningen tillämpas fr.o.m. . En av de största nyheterna i den reformerade fiskeripolitiken är den landningsskyldighet som successivt ska införas med början . Det handlar om ett paradigmskifte i fiskeripolitiken – från en utkastskyldighet till en landningsskyldighet. Nationellt antogs proposition 2013/14:184 (ändringar i fiskelagen), bland annat för att möjliggöra för system för fisket som så att säga matchar detta paradigmskifte som landningsskyldighetens införande faktiskt är. Systemet för det pelagiska fisket, med överförbara fiskerättigheter, har utvärderats av Havs- och vattenmyndigheten. Utvärderingen visade på positiva erfarenheter. När kommer landsbygdsministern och regeringen att göra en samlad bedömning av vilka system som behövs för fiskets bedrivande i övrigt (demersalt fiske) i en ordning med en landningsskyldighet? Tiden är nu ytterst knapp och tydliga budskap behövs.
ip · H210200 · 2014-12-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:200 Genomförande av budgeten för internationell samverkan av (M) till Utrikesminister (S) ska vara en stark röst för fred, frihet och försoning. Vi ska främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling och hävda internationell rätt och jämställdhet. Målet är att bidra till att omvandla förtryck till frihet, fattigdom till framsteg och resursslöseri till hållbar utveckling. Vi ska främja öppenhet och handel som en väg till fler jobb och högre tillväxt, men också som ett redskap för bättre förståelse och tolerans. Och vi ska fortsatt vara ett land som tar ansvar för människor på flykt. Vi vill att och EU ska fortsätta att verka för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i en alltmer globaliserad värld där värden som dessa ofta ifrågasätts. Folkrätten och principen om staters territoriella integritet måste fortsätta att gälla. Att med våld eller hot om våld flytta gränser är ett oacceptabelt brott mot folkrätten. Vi vill fortsätta att stärka samarbetet och samhörigheten med våra nordiska och baltiska grannar och fortsätta att arbeta tillsammans för ökad rörlighet, fortsatt integration och kring centrala utmaningar som miljö och säkerhet. Vi är övertygade om att en friare och mer demokratisk värld också blir en fredligare värld. ska fortsätta att vara en hörnsten i svensk utrikespolitik. FN ska tillsammans med EU, och andra internationella organisationer fortsätta att arbeta aktivt för att få stopp på krig och kriser runt om i världen, och främja fred, frihet och försoning. ska fortsatt vara redo att delta med militära förmågor i fredsfrämjande insatser runt om i världen som leds av FN, EU eller Nato. När det behövs ska vi också vara redo att införa smarta sanktioner som drabbar auktoritära regimer men inte deras medborgare. Min fråga till utrikesministern är följande: Hur ämnar ministern och regeringen implementera Alliansens budgetmotion och prioriteringar på utgiftsområde UO5 Internationell samverkan?
ip · H210201 · 2014-12-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:201 Trafikdatalagring av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) röstade en majoritet av ja till att genomföra EU:s så kallade datalagringsdirektiv i svensk lag. Det syftar till att internet- och teleoperatörer i alla EU-länder ska ha samma skyldigheter att lagra trafikuppgifter. Uppgifterna ska vid behov kunna användas för att avslöja, utreda och åtala för allvarliga brott. röstade nej till propositionen. Deras hållning i frågan har alltsedan dess varit att man vill riva upp datalagringsdirektivet. Det skulle få förödande konsekvenser för brottsbekämpningen. Trafikuppgifter är av stor betydelse för utredning av allvarlig brottslighet. De inhämtas i utredningar om bland annat mord, våldtäkt, grova narkotikabrott och terroristbrott. Polisen behöver få ut lagrade uppgifter för att kunna lösa brott. Uppgifterna kan exempelvis knyta en misstänkt person till en plats . Trafikuppgifterna kan också användas för att ta reda på om en misstänkt ringt ett samtal med sin mobiltelefon och till vem. Uppgifterna kan fungera som viktiga pusselbitar i polisens utredningsarbete. ogiltigförklarade datalagringsdirektivets utformning. I en analys som lämnades till dåvarande justitieminister konstaterades dock att de svenska reglerna om lagring och utlämnande av trafikuppgifter inte strider mot vare sig EU- eller Europarätten. I analysen konstaterades att inhämtningslagen är befattad med vissa brister som kan behöva rättas till. Därför tillsatte den dåvarande regeringen som ska redovisa sitt uppdrag . Direktiven bygger på att trafikdatalagring även fortsättningsvis ska användas i det brottsförebyggande och brottsutredande arbetet. Socialdemokraterna har varit tydliga med att svensk lag gäller och att operatörerna ska fortsätta att lagra trafikuppgifter. är även ett av partierna i regeringen. I en debattartikel på SVT Opinion klargjorde två företrädare för att de anser att lagen är problematisk och att man inlett en översyn av den. Det är viktigt att få klarhet om regeringen avser att stå kvar vid den tidigare regeringens ställningstagande om trafikdatalagring. Därför vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Avser ministern att införa några begränsningar i polisens möjligheter att använda sig av uppgifter baserade på trafikdatalagring? Avser ministern att göra några förändringar i ?
ip · H210202 · 2014-12-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:202 Akuta brister i kunskap om geriatrisk klinisk farmakologi av Finn (M) till Statsrådet (S) --2010 väcktes riksdagsmotioner om det stora problem, medicinskt såväl som ekonomiskt, som bristande kunskaper inom vården i geriatrisk klinisk farmakologi (läkemedelskunnande och -behandling av äldre) försätter samhället i. Motionerna avslogs med motiveringen att detta var något för sjukvårdshuvudmännen och de enskilda lärosätena att själva reda upp. Inget kan vara mera fel, för här har staten ett tydligt ansvar, vilket framkommer i den motion som därför ånyo lagts på bord under detta (motion 2014/15:2886). Talande nog kom så sent som ut med ett pressmeddelande som bekräftade att den passivitet som visats på detta område leder till att det fortfarande sker ca 35 000 inläggningar av äldre som felmedicinerats på våra sjukhus runt om i landet. En majoritet av dessa enligt utredare hade kunnat undvikas. Vid sidan av det onödiga lidande detta förorsakat de äldre, och det onödiga utnyttjande av de redan för få vårdplatser som finns tillgängliga inom sjukvården i som det lösbara problemet förorsakar, så räknar med att en möjlig besparing på skulle vara inom räckhåll om korrekta åtgärder sattes in. Insikten om detta förhållande även för ansvarig minister brådskar för att rätt åtgärder från statens ansvar ska kunna vidtas med skyndsamhet. planerar att ta fram instrument i syfte att upptäcka när äldre löper risk för eller redan blivit sjuka av felmedicinering i form av en checklista. Gott så, men det räcker inte på långa vägar för att lösa problemet långsiktigt. Här handlar det dels om riktade forskningssatsningar av kliniska studier för ökad kunskapsinhämtning kring hur läkemedel bland annat ska kunna fungera säkrare och bättre än hos äldre, dels till långsiktiga utbildningssatsningar av sjukvårdspersonal för att lära sig mera kring hur läkemedel ska ordineras till äldre. Även en satsning på ett riktat förskrivarstöd, kanske i form av en särskild databas för läkemedel hos äldre likt den som finns för läkemedel i allmänhet, vore påkallad. Dessutom behöver regeringen se över möjligheterna att inrätta särskilda ”äldrevårdscentraler” med tillhörande specialistkompetenser i geriatrisk och klinisk farmakologi som båda utgör bristfunktioner i vården. Mina frågor till statsrådet är därför om: 1. han inser orimligheten i att det fortfarande efter snart ett decenniums agerande även i knappt hänt något alls kring det omfattande problem som felmedicinering av äldre utgör för såväl de drabbade som för samhället och 2. vad han i så fall är beredd att göra från regeringens sida för att situationen ska kunna avhjälpas så skyndsamt som möjligt vid sidan av de åtgärder som sjukvården och myndigheter aviserat men som uppenbarligen inte är tillräckliga med mindre än att också staten tar sitt ansvar.
ip · H210204 · 2014-12-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:204 - ägardirektiv för att stötta gles- och landsbygd av (SD) till Närings- och innovationsminister (S) meddelade alla sina företagskunder på gles- och landsbygden att de kommer få kraftigt höjda avgifter och sämre service om de inte byter bank. De uppmuntrar dem att söka sig till andra banker. är en statligt ägd bank och bör därför agera utefter de mål och visioner som delas av regeringen. Det är tyvärr ingen hemlighet att denna regering hade tydliga intentioner att försämra för dem som bor på gles- och landsbygden på olika sätt, men med hänsyn till att den ena av regeringspartierna åtminstone retoriskt framstår som gles- och landsbygdsvänligt borde regeringen agera mot nya strategi. Regeringen stod passivt och tittade på då gick under med allvarliga konsekvenser på både kort och lång sikt för framför allt kommun, det var inget kraftfullt agerande för att rädda gles- och landsbygden i det fallet. har regeringen chans att gör rätt vad avser agerande. Genom ägardirektiv borde rimligen regeringen kunna sätta stopp för detta orimliga förhållningssätt till gles- och landsbygd. Min fråga till närings- och innovationsministern blir således. Hur ser ministern på agerande och avser ministern och regeringen att bryta aviserade riktning genom tydliga ägardirektiv?