· H110406 · 2014-06-03 20:29:51 — har frågat mig om jag och regeringen står fast vid sin uppfattning att det inte behövs någon nationell strategi för life science i sedan presenterade sin rapport with Local Effects.Som jag svarade arbetar regeringen med omfattande insatser för att stärka life science-området. och andra myndigheter presenterar återkommande rapporter som ger oss kunskap om näringslivets utveckling inom life science-området och andra områden. Dessa rapporter fungerar som underlag till regeringens arbete. menar att rapporten with Local Effects pekar på förändringar i näringslivsstrukturen med fokus på negativa sådana. I det sammanhanget vill jag påtala att utländskt ägande i sig inte är negativt. Snarare visar rapporten att majoriteten av företagen som fått utländska ägare har fortsatt att investera i . Det tyder på att vi har ett bra och konkurrenskraftigt näringslivsklimat i . De exempel som ligger bakom den negativa trenden i antal anställda beror på att ett fåtal företag gjort större neddragningar som till exempel . För del handlar neddragningen om att det pågår en strukturomvandling inom de stora läkemedelsbolagen globalt där de minskar sin interna forskning och utveckling och i större utsträckning väljer att arbeta i samarbetsprojekt med aktörer utanför företaget. Avslutningsvis vill jag säga att regeringen har gjort omfattande insatser som är viktiga för life science-sektorn. Arbetet som pågår ligger också i linje med mitt arbete med Nationella innovationsstrategin som regeringen presenterade parallellt med forsknings- och innovationspropositionen. Ett av målen med detta arbete är att förbättra förutsättningarna för innovation inom hela samhället såväl inom näringsliv och offentlig sektor som inom civilsamhället. har frågat mig om jag och regeringen står fast vid sin uppfattning att det inte behövs någon nationell strategi för life science i sedan presenterade sin rapport with Local Effects.Som jag svarade arbetar regeringen med omfattande insatser för att stärka life science-området. och andra myndigheter presenterar återkommande rapporter som ger oss kunskap om näringslivets utveckling inom life science-området och andra områden. Dessa rapporter fungerar som underlag till regeringens arbete. menar att rapporten with Local Effects pekar på förändringar i näringslivsstrukturen med fokus på negativa sådana. I det sammanhanget vill jag påtala att utländskt ägande i sig inte är negativt. Snarare visar rapporten att majoriteten av företagen som fått utländska ägare har fortsatt att investera i . Det tyder på att vi har ett bra och konkurrenskraftigt näringslivsklimat i . De exempel som ligger bakom den negativa trenden i antal anställda beror på att ett fåtal företag gjort större neddragningar som till exempel . För del handlar neddragningen om att det pågår en strukturomvandling inom de stora läkemedelsbolagen globalt där de minskar sin interna forskning och utveckling och i större utsträckning väljer att arbeta i samarbetsprojekt med aktörer utanför företaget. Avslutningsvis vill jag säga att regeringen har gjort omfattande insatser som är viktiga för life science-sektorn. Arbetet som pågår ligger också i linje med mitt arbete med Nationella innovationsstrategin som regeringen presenterade parallellt med forsknings- och innovationspropositionen. Ett av målen med detta arbete är att förbättra förutsättningarna för innovation inom hela samhället såväl inom näringsliv och offentlig sektor som inom civilsamhället. Tack, statsrådet, för svaret. Jag tycker att det är väldigt klargörande, måste jag säga. Det är tydligt att regeringen inte anser att det behövs någon ytterligare nationell kraftsamling kring den svenska life science-branschen. Detta beklagar jag djupt.Dess värre verkar det som att regeringens bild av branschens status och läge i inte alls stämmer överens med verkligheten, eller för den delen med stora delar av branschens bild av läget.Vinnovas rapport with Local Effects pekar ju på allvarliga risker som, om inget görs, kommer att leda till att ytterligare företag lämnar och att framtida investeringar riskerar att hamna i andra länder. Det är en verklighet som har flåsat oss i nacken i och med bud på talman! Den globala strukturomvandling som sker inom läkemedelsindustrin är omfattande. Varningsklockorna för vad som skulle kunna komma att ske har klingat ganska länge och ökat i kraft. Bara i har vi förlorat 4 000 jobb. Det är 4 000 arbetstillfällen inom en av de mest tunga, kunskapsintensiva branscherna. Det handlar om forskningsjobb där har investerat mycket offentliga medel via universitetsutbildning och forskningsanslag. Anser inte statsrådet att detta är ett problem eller en allvarlig varningssignal? Jag tycker det. Det här är också en bransch med höga kostnader och extremt långa utvecklingstider. Att framställa ett nytt läkemedel tar och kostar 6 miljarder utan garantier för marknadstillträde. Det gör den här branschen helt unik. Men det innebär också att de satsningar som vi i väljer att göra här och sannolikt inte kommer att bära frukt förrän inom mycket . Därför lever branschen farligt just . I själva verket halkar vi efter. Precis som branschen vill vi ingenting hellre än att vi nu samlar ihop oss.Branschen har gång på gång efterlyst och framfört önskemål om en rejäl långsiktig samverkan mellan näringslivet, staten och akademin. Men regeringen har varit ganska kallsinnig till detta. För mig är det obegripligt, och jag undrar därför: På vilket sätt skulle en strategisk, långsiktig samverkan för branschens utveckling vara skadlig enligt regeringen?Herr talman! För att life science i ska kunna återta förlorad mark krävs det att alla berörda politikområden ger sitt stöd. Inte minst handlar det om vilka förutsättningar som ges till svensk hälso- och sjukvård. Dess värre har sjukvården inte tillräckligt med resurser för att på allvar bidra med möjligheter till kliniska prövningar. Sjukvården har som en följd av politiska prioriteringar blivit helt produktionsinriktad - det har vi debatterat tidigare - och klarar nu inte längre sitt utvecklingsuppdrag till fullo. Därför har vi , enligt , halkat ned från tredje till sjätte plats när det gäller klinisk forskning. Hälso- och sjukvården är ett exempel - och kanske det allra viktigaste exemplet - på ett politikområde som måste sättas i fokus i arbetet med att utveckla life science i . Och jag undrar: Varför har regeringen inte kommit med några substantiella förslag som gör det möjligt för svensk hälso- och sjukvård att bli mer attraktiv för kliniska prövningar och därigenom bidra till branschens utveckling? Tack, statsrådet, för svaret. Jag tycker att det är väldigt klargörande, måste jag säga. Det är tydligt att regeringen inte anser att det behövs någon ytterligare nationell kraftsamling kring den svenska life science-branschen. Detta beklagar jag djupt.Dess värre verkar det som att regeringens bild av branschens status och läge i inte alls stämmer överens med verkligheten, eller för den delen med stora delar av branschens bild av läget.Vinnovas rapport with Local Effects pekar ju på allvarliga risker som, om inget görs, kommer att leda till att ytterligare företag lämnar och att framtida investeringar riskerar att hamna i andra länder. Det är en verklighet som har flåsat oss i nacken i och med bud på talman! Den globala strukturomvandling som sker inom läkemedelsindustrin är omfattande. Varningsklockorna för vad som skulle kunna komma att ske har klingat ganska länge och ökat i kraft. Bara i har vi förlorat 4 000 jobb. Det är 4 000 arbetstillfällen inom en av de mest tunga, kunskapsintensiva branscherna. Det handlar om forskningsjobb där har investerat mycket offentliga medel via universitetsutbildning och forskningsanslag. Anser inte statsrådet att detta är ett problem eller en allvarlig varningssignal? Jag tycker det. Det här är också en bransch med höga kostnader och extremt långa utvecklingstider. Att framställa ett nytt läkemedel tar och kostar 6 miljarder utan garantier för marknadstillträde. Det gör den här branschen helt unik. Men det innebär också att de satsningar som vi i väljer att göra här och sannolikt inte kommer att bära frukt förrän inom mycket . Därför lever branschen farligt just . I själva verket halkar vi efter. Precis som branschen vill vi ingenting hellre än att vi nu samlar ihop oss.Branschen har gång på gång efterlyst och framfört önskemål om en rejäl långsiktig samverkan mellan näringslivet, staten och akademin. Men regeringen har varit ganska kallsinnig till detta. För mig är det obegripligt, och jag undrar därför: På vilket sätt skulle en strategisk, långsiktig samverkan för branschens utveckling vara skadlig enligt regeringen?Herr talman! För att life science i ska kunna återta förlorad mark krävs det att alla berörda politikområden ger sitt stöd. Inte minst handlar det om vilka förutsättningar som ges till svensk hälso- och sjukvård. Dess värre har sjukvården inte tillräckligt med resurser för att på allvar bidra med möjligheter till kliniska prövningar. Sjukvården har som en följd av politiska prioriteringar blivit helt produktionsinriktad - det har vi debatterat tidigare - och klarar nu inte längre sitt utvecklingsuppdrag till fullo. Därför har vi , enligt , halkat ned från tredje till sjätte plats när det gäller klinisk forskning. Hälso- och sjukvården är ett exempel - och kanske det allra viktigaste exemplet - på ett politikområde som måste sättas i fokus i arbetet med att utveckla life science i . Och jag undrar: Varför har regeringen inte kommit med några substantiella förslag som gör det möjligt för svensk hälso- och sjukvård att bli mer attraktiv för kliniska prövningar och därigenom bidra till branschens utveckling? Regeringen vet hur viktig life science-sektorn är för . Därför har vi gjort väldigt stora satsningar. Vi arbetar också med en intensiv dialog och samverkan med de olika aktörerna inom life science. Jag vet inte vilken planet som har varit på , men följer man de dagliga medierna kan man konstatera att regeringen har varit oerhört offensiv genom att backa upp styrelses nej till det bud som har lagt på . Vi har ägnat mycket arbetstid åt att ha dagliga kontakter med , omfattande kontakter med den brittiska regeringen och omfattande kontakter med fackförbund och ledning. träffade jag samtliga fackförbund på forsknings- och produktionsanläggning.Anledningen till det är att regeringen ser detta som en mycket viktig bransch. Vi sätter stort värde på dialog, men det är inte bara dialogen som är viktig. Nationella innovationsstrategin pekar ut målet. Dessutom har regeringen gjort ett antal satsningar. Vi har bland annat genomfört en nivåhöjning på sammanlagt 9 miljarder sedan vi tillträdde när det gäller just life science. Det innebär en ambitionshöjning av de statliga insatserna till life science.Sedan regeringen kom till makten har vi fokuserat på life science. Vi har förstärkt branschen med miljarder och en gigantisk procentuell utveckling. Tillsammans med andra aktörer har vi sjösatt . I går presenterade utbildnings- och forskningsminister att antalet utbildningsplatser på KTH i ska fördubblas. invigde jag ett institut som inte kommer att jobba enbart inom life science, utan med process och katalys i . Vi har också strategiska innovationsområden där life science är ett viktigt område som man kan söka medel ifrån för forskning och innovation.Totalt sett har regeringen lagt ned stora summor på life science. Vi har förstärkt den kliniska forskningen. Vi har öppnat upp möjligheten för testbäddar för att man ska kunna utveckla läkemedel och produkter i inom life science. Det är oerhört viktigt att det finns möjlighet till kliniska prövningar. Av den anledningen har vi satt ett stort fokus på detta i våra forsknings- och innovationspropositioner.Men vi behöver göra mycket mer. Vi i befinner oss i en globaliserad värld där vi utsätts för ett hårt konkurrenstryck. Av den anledningen följer regeringen utvecklingen noga. Vi har sänkt bolagsskatten kraftigt. Varför är det viktigt? Jo, betalar den högsta bolagsskatten i . Då är det klart att det är viktigt vilken bolagsskattesats som man har när bolagen överväger om de ska vara kvar i eller inte.Astra tillsammans med många av de mindre bolagen i är ju själva livsnerven för life science och forskning och utveckling. har exempelvis över hundra olika samarbetsavtal med universitet och högskolor för att garantera samverkan på detta viktiga område.Avslutningsvis skulle jag vilja säga att regeringen följer detta mycket noggrant, och vi inte bara följer det utan vi för också, och har fört, fysiska dialoger. Vi lägger miljarder på life science vad gäller forskning och strategiska utvecklingsområden. Vi inrättar institut. Vi fördubblade antalet utbildningsplatser så sent som i går. Jag kan med glädje läsa där det framgår att Wallenbergstiftelserna går in med ytterligare 1,7 miljarder till satsningar på spetsforskning inom life science. Det sker tillsammans med kommun, och , och även regeringen är med på ett hörn. Regeringen vet hur viktig life science-sektorn är för . Därför har vi gjort väldigt stora satsningar. Vi arbetar också med en intensiv dialog och samverkan med de olika aktörerna inom life science. Jag vet inte vilken planet som har varit på , men följer man de dagliga medierna kan man konstatera att regeringen har varit oerhört offensiv genom att backa upp styrelses nej till det bud som har lagt på . Vi har ägnat mycket arbetstid åt att ha dagliga kontakter med , omfattande kontakter med den brittiska regeringen och omfattande kontakter med fackförbund och ledning. träffade jag samtliga fackförbund på forsknings- och produktionsanläggning.Anledningen till det är att regeringen ser detta som en mycket viktig bransch. Vi sätter stort värde på dialog, men det är inte bara dialogen som är viktig. Nationella innovationsstrategin pekar ut målet. Dessutom har regeringen gjort ett antal satsningar. Vi har bland annat genomfört en nivåhöjning på sammanlagt 9 miljarder sedan vi tillträdde när det gäller just life science. Det innebär en ambitionshöjning av de statliga insatserna till life science.Sedan regeringen kom till makten har vi fokuserat på life science. Vi har förstärkt branschen med miljarder och en gigantisk procentuell utveckling. Tillsammans med andra aktörer har vi sjösatt . I går presenterade utbildnings- och forskningsminister att antalet utbildningsplatser på KTH i ska fördubblas. invigde jag ett institut som inte kommer att jobba enbart inom life science, utan med process och katalys i . Vi har också strategiska innovationsområden där life science är ett viktigt område som man kan söka medel ifrån för forskning och innovation.Totalt sett har regeringen lagt ned stora summor på life science. Vi har förstärkt den kliniska forskningen. Vi har öppnat upp möjligheten för testbäddar för att man ska kunna utveckla läkemedel och produkter i inom life science. Det är oerhört viktigt att det finns möjlighet till kliniska prövningar. Av den anledningen har vi satt ett stort fokus på detta i våra forsknings- och innovationspropositioner.Men vi behöver göra mycket mer. Vi i befinner oss i en globaliserad värld där vi utsätts för ett hårt konkurrenstryck. Av den anledningen följer regeringen utvecklingen noga. Vi har sänkt bolagsskatten kraftigt. Varför är det viktigt? Jo, betalar den högsta bolagsskatten i . Då är det klart att det är viktigt vilken bolagsskattesats som man har när bolagen överväger om de ska vara kvar i eller inte.Astra tillsammans med många av de mindre bolagen i är ju själva livsnerven för life science och forskning och utveckling. har exempelvis över hundra olika samarbetsavtal med universitet och högskolor för att garantera samverkan på detta viktiga område.Avslutningsvis skulle jag vilja säga att regeringen följer detta mycket noggrant, och vi inte bara följer det utan vi för också, och har fört, fysiska dialoger. Vi lägger miljarder på life science vad gäller forskning och strategiska utvecklingsområden. Vi inrättar institut. Vi fördubblade antalet utbildningsplatser så sent som i går. Jag kan med glädje läsa där det framgår att Wallenbergstiftelserna går in med ytterligare 1,7 miljarder till satsningar på spetsforskning inom life science. Det sker tillsammans med kommun, och , och även regeringen är med på ett hörn. Jag vet inte om det är jag eller statsrådet som är på en annan planet. När jag lyssnar på branschens företrädare, som återkommande, bland annat genom Forska ledning, efterlyst en nationell samling, helst blocköverskridande och långsiktig, kring satsningar på life science, förefaller det inte som att statsrådet eller regeringen uppmärksammat det. Det är helt uppenbart att den bild som regeringen och statsrådet lever med när det handlar om regeringens insatser för att samla ihop svensk life science är en helt annan än den som många av branschens företrädare har.Det verkar dess värre som om , som är senior rådgivare inom utbildning, forskning och innovation vid , får rätt när han i ett nyhetsbrev med anledning av , som vi tidigare refererade till, menar att det verkar som om beslutsfattare i blivit blinda för andra länders framgångar. Visst är det så att regeringen gjort en hel del bra insatser, och det har jag berömt regeringen för. De flesta har vi varit överens om, till exempel satsningarna i forskningspropositionen. Problemet är att andra länder gör mer och på annat sätt. De kraftsamlar bättre. De markerar sina satsningar genom politiskt ledarskap på högsta nivå. Ett sådant arbetssätt har vår svenska regering medvetet eller omedvetet valt bort.Vi socialdemokrater anser att det är bråttom om vi i ska hänga med. Därför har vi förutom de satsningar som vi varit eniga med regeringen om, bland annat i samband med forskningspropositionen, lagt fram en lång rad ytterligare förslag för att stärka life science i . Låt mig nämna några av dem.Vi vill ha ett nationellt innovationsråd lett av statsministern, en blocköverskridande satsning och överenskommelse om forsknings- och innovationspolitiken, 2 miljarder till strategiska samverkansprogram där life science kanske är det viktigaste, 1 miljard till en innovationsfond för tidiga skeden, 1 miljard till stärkta inkubatorprogram, innovationskatapulter, program för testbäddar och demonstrationsanläggningar, innovationsvänliga upphandlingar för att uppmana till och hitta innovativa läkemedel, medicinsk teknik och behandlingsmetoder och inte minst, vilket regeringen helt har missat, mer än regeringen till att stärka svensk hälso- och sjukvård så att den kan vara mer mottaglig för tillgänglig forskningspersonal och kliniska prövningar. Dessutom vill vi att ersättningssystemen i sjukvården ska utvecklas så att de premierar forskning, utbildning och utveckling. Vi vill till och med gå så långt att vi förstärker hälso- och sjukvårdslagens krav om att förtydliga hälso- och sjukvårdshuvudmännens ansvar för klinisk forskning.Herr talman! Varningssignalerna har ljudit . Det är någonting som fattas när det handlar om svenska ambitioner att upprätthålla och helst ligga i framkant med life science i . Det som branschen kräver, och som många andra länder har gjort men som den vägrar att ta till sig, är nationell kraftsamling, högsta politiska nivå på insatserna och långsiktighet. Det vore ett recept som skulle kunna föra ur det besvärliga läge vi befinner oss i. Det är obegripligt att regeringen inte förstår det. Jag vet inte om det är jag eller statsrådet som är på en annan planet. När jag lyssnar på branschens företrädare, som återkommande, bland annat genom Forska ledning, efterlyst en nationell samling, helst blocköverskridande och långsiktig, kring satsningar på life science, förefaller det inte som att statsrådet eller regeringen uppmärksammat det. Det är helt uppenbart att den bild som regeringen och statsrådet lever med när det handlar om regeringens insatser för att samla ihop svensk life science är en helt annan än den som många av branschens företrädare har.Det verkar dess värre som om , som är senior rådgivare inom utbildning, forskning och innovation vid , får rätt när han i ett nyhetsbrev med anledning av , som vi tidigare refererade till, menar att det verkar som om beslutsfattare i blivit blinda för andra länders framgångar. Visst är det så att regeringen gjort en hel del bra insatser, och det har jag berömt regeringen för. De flesta har vi varit överens om, till exempel satsningarna i forskningspropositionen. Problemet är att andra länder gör mer och på annat sätt. De kraftsamlar bättre. De markerar sina satsningar genom politiskt ledarskap på högsta nivå. Ett sådant arbetssätt har vår svenska regering medvetet eller omedvetet valt bort.Vi socialdemokrater anser att det är bråttom om vi i ska hänga med. Därför har vi förutom de satsningar som vi varit eniga med regeringen om, bland annat i samband med forskningspropositionen, lagt fram en lång rad ytterligare förslag för att stärka life science i . Låt mig nämna några av dem.Vi vill ha ett nationellt innovationsråd lett av statsministern, en blocköverskridande satsning och överenskommelse om forsknings- och innovationspolitiken, 2 miljarder till strategiska samverkansprogram där life science kanske är det viktigaste, 1 miljard till en innovationsfond för tidiga skeden, 1 miljard till stärkta inkubatorprogram, innovationskatapulter, program för testbäddar och demonstrationsanläggningar, innovationsvänliga upphandlingar för att uppmana till och hitta innovativa läkemedel, medicinsk teknik och behandlingsmetoder och inte minst, vilket regeringen helt har missat, mer än regeringen till att stärka svensk hälso- och sjukvård så att den kan vara mer mottaglig för tillgänglig forskningspersonal och kliniska prövningar. Dessutom vill vi att ersättningssystemen i sjukvården ska utvecklas så att de premierar forskning, utbildning och utveckling. Vi vill till och med gå så långt att vi förstärker hälso- och sjukvårdslagens krav om att förtydliga hälso- och sjukvårdshuvudmännens ansvar för klinisk forskning.Herr talman! Varningssignalerna har ljudit . Det är någonting som fattas när det handlar om svenska ambitioner att upprätthålla och helst ligga i framkant med life science i . Det som branschen kräver, och som många andra länder har gjort men som den vägrar att ta till sig, är nationell kraftsamling, högsta politiska nivå på insatserna och långsiktighet. Det vore ett recept som skulle kunna föra ur det besvärliga läge vi befinner oss i. Det är obegripligt att regeringen inte förstår det. Kvaliteten i den svenska sjukvården är i absolut internationell toppklass. Ett av skälen till det är att man väldigt tidigt etablerade starka samarbeten mellan forskning, sjukvård och forskande och utvecklande företag. Det som vi kallar life science har uppstått genom den typen av nära samarbeten, vilka varit fruktbara på alla tre sidor - samhället, sjukvården och forskningen samt företagen.I dag är ett av svensk forsknings huvudområden just life science. Regeringens brist när det gäller att tala om forskning är inte så stor, men när det gäller att förstå och samordna den forskning som bedrivs finns däremot stora brister. har historiskt varit starkt, men har antalet kliniska prövningar minskat, inte minst för att samordningen inte fungerar. är ett litet land sett till den globala life science-scenen. Vi behöver insatser som stärker oss, kanske till och med som en del av ett kluster. Ett nordiskt kluster skulle behövas, säger branschen. Då handlar det inte om att göra insatser här och där, eller på några ställen, utan det behövs en samlad bild av vad som sker i hela . Den typen av samverkan skulle innebära att svensk life science kunde återta sin position.Problemet är att formerna för samarbete inte stått i fokus för regeringen. Det som branschen talar om, och det som också tog upp, är bristen på former för samverkan. När det gällt sjukvården har regeringen varit upptagen av produktion men också av privatisering.