· H110492 · 2014-06-03 21:50:27 — har frågat mig hur jag avser att förändra regeringens näringspolitik så att fler människor kan komma i arbete i samt hur EU:s krisstöd ska användas för att fler unga ska komma i arbete.Sedan 2006 har regeringen arbetat systematiskt för att stärka det nationella och regionala näringsklimatet och därmed efterfrågan på arbetskraft. Trots att världen genomgått den djupaste ekonomiska krisen har sysselsättningen upprätthållits på en hög nivå och till och med ökat i . Det är fler unga som arbetar, och sysselsättningsgraden bland unga är högre än 2006. Trots det är ungdomsarbetslösheten en utmaning för och har varit det sedan flera decennier tillbaka.För att skapa fler och bredare vägar in på arbetsmarknaden för unga införde regeringen ett statligt stöd för anställningar med yrkesintroduktionsavtal. Regeringen föreslog även i budgetpropositionen fler åtgärder för att förbättra såväl den skolförlagda yrkesutbildningen som lärlingsutbildningen.Som konstaterar har vi sänkt skatter. Det har inneburit mer pengar i plånboken för vanliga löntagare, vilket bidragit till att upprätthålla konsumtion och efterfrågan i ekonomin, vilket varit avgörande för sysselsättningsutvecklingen. Sänkningen av företagsskatter som till exempel bolagsskatt och arbetsgivaravgifter har minskat kostnaderna för företagen och ökat deras konkurrenskraft.Regeringen har också minskat de administrativa kostnaderna för företag, öppnat upp marknaderna för fler utförare och genomfört reformer för att stärka efterfrågan. Vi har fattat en rad beslut som förbättrar finansieringsmöjligheterna för företag och genomfört infrastruktursatsningar till stöd för tillväxt och konkurrenskraft.Våra företag påverkas av regelverk, förutsättningar och insatser inom en rad områden, på global nivå såväl som på nationell och regional nivå. Därför betonar vi också samverkan inom till exempel innovationsstrategin och det pågående arbetet inom sammanhållningspolitiken.Liksom de flesta av EU:s medlemsstater får del av medlen från EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. tilldelning kommer att uppgå till ca . Därutöver ska medfinansiera initiativet med ca 370 miljoner kronor.Regeringen har beslutat om ett förslag till nationellt socialfondsprogram 2014-2020. Arbetet med att utarbeta programmet har letts av arbetsmarknadsministern och omfattar bland annat Sysselsättningsinitiativet för unga. Regeringens förslag är att medlen ska användas för att komplettera och utöka de befintliga arbetsmarknadspolitiska insatserna för arbetslösa ungdomar som står långt ifrån arbetsmarknaden samt till att vidareutveckla och stärka den nationella arbetsmarknadspolitiken och befintliga arbetsmarknadsprojekt med samma syfte. Programförslaget ska nu förhandlas mellan och kommissionen. har frågat mig hur jag avser att förändra regeringens näringspolitik så att fler människor kan komma i arbete i samt hur EU:s krisstöd ska användas för att fler unga ska komma i arbete.Sedan 2006 har regeringen arbetat systematiskt för att stärka det nationella och regionala näringsklimatet och därmed efterfrågan på arbetskraft. Trots att världen genomgått den djupaste ekonomiska krisen har sysselsättningen upprätthållits på en hög nivå och till och med ökat i . Det är fler unga som arbetar, och sysselsättningsgraden bland unga är högre än 2006. Trots det är ungdomsarbetslösheten en utmaning för och har varit det sedan flera decennier tillbaka.För att skapa fler och bredare vägar in på arbetsmarknaden för unga införde regeringen ett statligt stöd för anställningar med yrkesintroduktionsavtal. Regeringen föreslog även i budgetpropositionen fler åtgärder för att förbättra såväl den skolförlagda yrkesutbildningen som lärlingsutbildningen.Som konstaterar har vi sänkt skatter. Det har inneburit mer pengar i plånboken för vanliga löntagare, vilket bidragit till att upprätthålla konsumtion och efterfrågan i ekonomin, vilket varit avgörande för sysselsättningsutvecklingen. Sänkningen av företagsskatter som till exempel bolagsskatt och arbetsgivaravgifter har minskat kostnaderna för företagen och ökat deras konkurrenskraft.Regeringen har också minskat de administrativa kostnaderna för företag, öppnat upp marknaderna för fler utförare och genomfört reformer för att stärka efterfrågan. Vi har fattat en rad beslut som förbättrar finansieringsmöjligheterna för företag och genomfört infrastruktursatsningar till stöd för tillväxt och konkurrenskraft.Våra företag påverkas av regelverk, förutsättningar och insatser inom en rad områden, på global nivå såväl som på nationell och regional nivå. Därför betonar vi också samverkan inom till exempel innovationsstrategin och det pågående arbetet inom sammanhållningspolitiken.Liksom de flesta av EU:s medlemsstater får del av medlen från EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. tilldelning kommer att uppgå till ca . Därutöver ska medfinansiera initiativet med ca 370 miljoner kronor.Regeringen har beslutat om ett förslag till nationellt socialfondsprogram 2014-2020. Arbetet med att utarbeta programmet har letts av arbetsmarknadsministern och omfattar bland annat Sysselsättningsinitiativet för unga. Regeringens förslag är att medlen ska användas för att komplettera och utöka de befintliga arbetsmarknadspolitiska insatserna för arbetslösa ungdomar som står långt ifrån arbetsmarknaden samt till att vidareutveckla och stärka den nationella arbetsmarknadspolitiken och befintliga arbetsmarknadsprojekt med samma syfte. Programförslaget ska nu förhandlas mellan och kommissionen. Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret på min interpellation.Orsaken till att jag har ställt interpellationen är jag är övertygad om att den allra viktigaste politiska frågan är och förblir jobben och alla människors möjlighet och rättighet att kunna få och ha ett jobb. Det kan vara som anställd eller egen företagare.Man kan fråga sig varför detta är så viktigt. Enligt mitt synsätt ger arbete människor frihet. Arbete ger gemenskap och tillhörighet. Det är att kunna skapa sin egen försörjning, skaffa en egen bostad, köpa en egen bil, förverkliga en resa eller vad det nu är för mål och drömmar man har. Att ha ett fast jobb och en inkomst är en grundläggande förutsättning för det mesta av allt detta.Att politiskt slåss för allas rätt till arbete måste därför vara den viktigaste frihetsfråga man kan ägna sig åt. Men även för samhället är jobb och sysselsättning viktigt. Ju fler människor som har ett arbete och en inkomst och ju fler som bidrar till vårt gemensamma samhällsbygge desto bättre är det. behöver fler arbetade timmar.Omvänt blir arbetslöshet det största problemet och den största utmaningen vi har att slåss emot. För alla människor som inte får chansen till ett arbete är det tragiskt, men störst och kanske allvarligast är problemet för unga människor. Att börja sitt vuxenliv eller det som skulle vara starten på ett vuxenliv med att vara arbetslös är i alla avseenden tragiskt. Därför bör regeringens viktigaste uppgift vara att bekämpa ungdomsarbetslösheten.Frågan är: Hur ser det ut i ? Regeringen och statsrådet brukar framhäva att ungefär 200 000 fler människor än 2006 går till jobbet. Det må så vara, men det räcker inte när befolkningen har ökat mycket mer.Den hemska sanningen är att arbetslösheten faktiskt har ökat. Den har ökat mätt som andel av den arbetsföra befolkningen, så som vi och alla andra länder brukar mäta arbetslöshet. Sanningen är att arbetslösheten är , eller faktiskt lite mer än så.Men låt oss inte ägna alltför mycket av den här debatten åt sifferexercis. Låt oss bara konstatera att det bakom siffrorna finns 400 000 människor av kött och blod. De är i just den situation jag försökte beskriva. De saknar den frihet som ett arbete ger och därmed också en del av det människovärde som så många förknippar med att ha ett arbete.Herr talman! I är närmare 90 000 ungdomar arbetslösa . I mitt hemlän är drygt 2 800 unga människor öppet arbetslösa. För mig är det hissnande siffror. Det som är anmärkningsvärt är att vi i i ett EU-perspektiv tillhör de länder som har högst ungdomsarbetslöshet. Det är därför EU har beviljat krisstöd till tre regioner i så att vi kan vidta åtgärder mot ungdomsarbetslösheten.Mellersta i ingår i en av de tre regionerna. EU har anslagit för att hjälpa att hantera detta problem. Till det kommer den svenska medfinansieringen.Av statsrådets svar att döma tycker hon och regeringen att detta är fullt i sin ordning. I sitt svar säger statsrådet: "Liksom de flesta av EU:s medlemsstater får del av medlen från EU:s sysselsättningsinitiativ för unga." Min fråga till statsrådet blir då: Tycker statsrådet att det är rimligt att i detta sammanhang jämföra med , , , och i stället för med länder som , , , och , som vi oftast jämför oss med i andra sammanhang? Är det rimligt att göra den jämförelsen här och ?Vad är det då som gör det så svårt att bekämpa ungdomsarbetslösheten i , mycket svårare än i till exempel och ? I min interpellation efterlyser jag aktiva åtgärder i näringspolitiken för att skapa fler jobb.Mina frågor till är: Vilka aktiva åtgärder som regeringen genomför tycker statsrådet att jag kan redovisa för unga arbetslösa människor i efter den här debatten? Vilka effekter har i så fall dessa åtgärder gett? Hur kommer ungdomar i konkret att märka att får 740 miljoner i krisstöd från EU? Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret på min interpellation.Orsaken till att jag har ställt interpellationen är jag är övertygad om att den allra viktigaste politiska frågan är och förblir jobben och alla människors möjlighet och rättighet att kunna få och ha ett jobb. Det kan vara som anställd eller egen företagare.Man kan fråga sig varför detta är så viktigt. Enligt mitt synsätt ger arbete människor frihet. Arbete ger gemenskap och tillhörighet. Det är att kunna skapa sin egen försörjning, skaffa en egen bostad, köpa en egen bil, förverkliga en resa eller vad det nu är för mål och drömmar man har. Att ha ett fast jobb och en inkomst är en grundläggande förutsättning för det mesta av allt detta.Att politiskt slåss för allas rätt till arbete måste därför vara den viktigaste frihetsfråga man kan ägna sig åt. Men även för samhället är jobb och sysselsättning viktigt. Ju fler människor som har ett arbete och en inkomst och ju fler som bidrar till vårt gemensamma samhällsbygge desto bättre är det. behöver fler arbetade timmar.Omvänt blir arbetslöshet det största problemet och den största utmaningen vi har att slåss emot. För alla människor som inte får chansen till ett arbete är det tragiskt, men störst och kanske allvarligast är problemet för unga människor. Att börja sitt vuxenliv eller det som skulle vara starten på ett vuxenliv med att vara arbetslös är i alla avseenden tragiskt. Därför bör regeringens viktigaste uppgift vara att bekämpa ungdomsarbetslösheten.Frågan är: Hur ser det ut i ? Regeringen och statsrådet brukar framhäva att ungefär 200 000 fler människor än 2006 går till jobbet. Det må så vara, men det räcker inte när befolkningen har ökat mycket mer.Den hemska sanningen är att arbetslösheten faktiskt har ökat. Den har ökat mätt som andel av den arbetsföra befolkningen, så som vi och alla andra länder brukar mäta arbetslöshet. Sanningen är att arbetslösheten är , eller faktiskt lite mer än så.Men låt oss inte ägna alltför mycket av den här debatten åt sifferexercis. Låt oss bara konstatera att det bakom siffrorna finns 400 000 människor av kött och blod. De är i just den situation jag försökte beskriva. De saknar den frihet som ett arbete ger och därmed också en del av det människovärde som så många förknippar med att ha ett arbete.Herr talman! I är närmare 90 000 ungdomar arbetslösa . I mitt hemlän är drygt 2 800 unga människor öppet arbetslösa. För mig är det hissnande siffror. Det som är anmärkningsvärt är att vi i i ett EU-perspektiv tillhör de länder som har högst ungdomsarbetslöshet. Det är därför EU har beviljat krisstöd till tre regioner i så att vi kan vidta åtgärder mot ungdomsarbetslösheten.Mellersta i ingår i en av de tre regionerna. EU har anslagit för att hjälpa att hantera detta problem. Till det kommer den svenska medfinansieringen.Av statsrådets svar att döma tycker hon och regeringen att detta är fullt i sin ordning. I sitt svar säger statsrådet: "Liksom de flesta av EU:s medlemsstater får del av medlen från EU:s sysselsättningsinitiativ för unga." Min fråga till statsrådet blir då: Tycker statsrådet att det är rimligt att i detta sammanhang jämföra med , , , och i stället för med länder som , , , och , som vi oftast jämför oss med i andra sammanhang? Är det rimligt att göra den jämförelsen här och ?Vad är det då som gör det så svårt att bekämpa ungdomsarbetslösheten i , mycket svårare än i till exempel och ? I min interpellation efterlyser jag aktiva åtgärder i näringspolitiken för att skapa fler jobb.Mina frågor till är: Vilka aktiva åtgärder som regeringen genomför tycker statsrådet att jag kan redovisa för unga arbetslösa människor i efter den här debatten? Vilka effekter har i så fall dessa åtgärder gett? Hur kommer ungdomar i konkret att märka att får 740 miljoner i krisstöd från EU? Att det bedrivs en aktiv näringspolitik så att vi får fler jobb är en viktig fråga att debattera. Inledningsvis tar interpellanten upp arbetslösheten och gör beskrivningen att har massarbetslöshet. Verkligheten är ju den att trots finanskris och lågkonjunktur under flera av Alliansens regeringsår har utanförskapet minskat. Det har minskat i varje län.250 000 fler människor är sysselsatta jämfört med när Alliansen tillträdde. Sysselsättningsgraden har ökat i alla åldersgrupper. Den har ökat bland människor i arbetsför ålder, bland ungdomar, bland utrikes födda och bland pensionärer.Vi tillhör de länder i som har högst sysselsättningsgrad och lägst långtidsarbetslöshet. Arbetskraftsdeltagandet, sysselsättningsgraden och antalet arbetade timmar har utvecklats väl under Alliansens regeringsår, vilket framgår av Finanspolitiska rådets rapport som presenterades för någon vecka sedan. Men det innebär självfallet inte att det saknas utmaningar. Fler människor måste komma i arbete.Den kritik mot Alliansens skattesänkningar som interpellanten anför är inte trovärdig. Jobbskatteavdragen, som Socialdemokraterna för övrigt har accepterat i efterhand, ger nya jobb. Såväl som bekräftar detta.För att upprätthålla och förstärka konkurrenskraft krävs ett dynamiskt näringsliv i hela landet. Ett antal stora internationella företag svarar för en betydande del av näringslivets satsningar. De möter tuffare konkurrens. Det gör också småföretagen. Med ökade investeringar i forskning och utveckling blir bättre rustat för att möta den tilltagande konkurrensen.Med Alliansens åtgärder med stöd till forskning, sänkt bolagsskatt, investeraravdrag med mera stärker vi konkurrenskraften och får fler jobb.Landets småföretag skapar fyra av fem nya jobb. Vi ser detta tydligast på mindre orter. På landsbygden är småföretagen avgörande för landsbygdens utveckling.Interpellantens påpekanden om att det är viktigt att landets industri får bra förutsättningar genom säker tillgång till energi till konkurrenskraftiga priser, tydliga, långsiktiga spelregler samt kompetent arbetskraft är viktiga påpekanden. Det är svårt att säga emot detta.Vi är ett elberoende land. Vår geografi, vårt klimat, våra basindustrier, vårt samhälle är beroende av el, och säker elleverans är avgörande för hållbar tillväxt och välfärd.Det som är oroväckande i sammanhanget är den politik som Socialdemokraternas tilltänkta regeringspartner vill driva. Kärnkraften - den energikälla som ger oss nästan hälften av vår el - ska bort. Minst två reaktorer ska stängas redan under kommande mandatperiod. Det skulle vara ett hårt slag mot både basindustrin och hushållen.Alliansens energipolitik bygger på tre ben: vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Energiförsörjningen är en av de viktigaste delarna i en aktiv näringspolitik. Detta tillsammans med satsningar på forskning och innovation, som näringsministern har redogjort för, bättre villkor för företagande och fortsatta satsningar på jobbskapande åtgärder är grunden för ökad tillväxt och välfärd. Det är den vägen som vi måste gå vidare på. Att det bedrivs en aktiv näringspolitik så att vi får fler jobb är en viktig fråga att debattera. Inledningsvis tar interpellanten upp arbetslösheten och gör beskrivningen att har massarbetslöshet. Verkligheten är ju den att trots finanskris och lågkonjunktur under flera av Alliansens regeringsår har utanförskapet minskat. Det har minskat i varje län.250 000 fler människor är sysselsatta jämfört med när Alliansen tillträdde. Sysselsättningsgraden har ökat i alla åldersgrupper. Den har ökat bland människor i arbetsför ålder, bland ungdomar, bland utrikes födda och bland pensionärer.Vi tillhör de länder i som har högst sysselsättningsgrad och lägst långtidsarbetslöshet. Arbetskraftsdeltagandet, sysselsättningsgraden och antalet arbetade timmar har utvecklats väl under Alliansens regeringsår, vilket framgår av Finanspolitiska rådets rapport som presenterades för någon vecka sedan. Men det innebär självfallet inte att det saknas utmaningar. Fler människor måste komma i arbete.Den kritik mot Alliansens skattesänkningar som interpellanten anför är inte trovärdig. Jobbskatteavdragen, som Socialdemokraterna för övrigt har accepterat i efterhand, ger nya jobb. Såväl som bekräftar detta.För att upprätthålla och förstärka konkurrenskraft krävs ett dynamiskt näringsliv i hela landet. Ett antal stora internationella företag svarar för en betydande del av näringslivets satsningar. De möter tuffare konkurrens. Det gör också småföretagen. Med ökade investeringar i forskning och utveckling blir bättre rustat för att möta den tilltagande konkurrensen.Med Alliansens åtgärder med stöd till forskning, sänkt bolagsskatt, investeraravdrag med mera stärker vi konkurrenskraften och får fler jobb.Landets småföretag skapar fyra av fem nya jobb. Vi ser detta tydligast på mindre orter. På landsbygden är småföretagen avgörande för landsbygdens utveckling.Interpellantens påpekanden om att det är viktigt att landets industri får bra förutsättningar genom säker tillgång till energi till konkurrenskraftiga priser, tydliga, långsiktiga spelregler samt kompetent arbetskraft är viktiga påpekanden. Det är svårt att säga emot detta.Vi är ett elberoende land. Vår geografi, vårt klimat, våra basindustrier, vårt samhälle är beroende av el, och säker elleverans är avgörande för hållbar tillväxt och välfärd.Det som är oroväckande i sammanhanget är den politik som Socialdemokraternas tilltänkta regeringspartner vill driva. Kärnkraften - den energikälla som ger oss nästan hälften av vår el - ska bort. Minst två reaktorer ska stängas redan under kommande mandatperiod. Det skulle vara ett hårt slag mot både basindustrin och hushållen.Alliansens energipolitik bygger på tre ben: vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Energiförsörjningen är en av de viktigaste delarna i en aktiv näringspolitik. Detta tillsammans med satsningar på forskning och innovation, som näringsministern har redogjort för, bättre villkor för företagande och fortsatta satsningar på jobbskapande åtgärder är grunden för ökad tillväxt och välfärd. Det är den vägen som vi måste gå vidare på. Jag blir väldigt glad när jag hör inledning, när han pratar om jobben som den viktigaste frihetsfrågan. Jobben är ju, precis som påtalar, en otroligt viktig både trygghets- och frihetsfaktor. Det är här man får gemenskap genom arbetskamrater. Det är här man får lön för att kunna betala sina räkningar. Det är här man får inkomst så att man som ung får möjlighet att flytta hemifrån och börja sitt vuxna liv.Därför är jobben det mest centrala både för mig som näringsminister och för regeringen. Arbetslinjen är det som har präglat oss vid makten och är det som kommer att prägla oss även fortsättningsvis.Jag minns för åtta när jag själv kandiderade till 2005/2006. Jag hade då en fråga som jag drev, nämligen att ungdomsarbetslösheten i var alldeles för hög. Den låg på , det vill säga ungefär den nivå som den ligger på . Vi toppade ligor i med högst ungdomsarbetslöshet, precis som vi gör i dag.Det visar att har ett strukturellt problem med människor som är förstagångsinträdare på arbetsmarknaden. Det är inget konjunkturellt, utan det är strukturella åtgärder som krävs för att få unga människor i arbete. Det krävs att vi vågar vända på alla stenar för att få fler unga i arbete.Det jag skulle vilja påtala och svara på är det frågar: Vilka aktiva åtgärder har regeringen gjort?Vi har återinfört lärlingsutbildningen i svenskt skolsystem. Den avskaffade Socialdemokraterna. Den har vi återinfört, och vi vill förstärka den. Vi har genomfört en omfattande reformering av skolsystemet. Flera elever ska klara skolan med godkända betyg. Det är en grundförutsättning för att lättare få arbete efter studenten.Vi förstärker i hela landet. Det är en viktig del vad gäller omställning. Vi har förstärkt tiotusentals platser . Vi har fler utbildningsplatser än vi hade tidigare inom högskola och universitet i hela landet.Vi har halverat restaurangmomsen och halverat arbetsgivaravgifterna för ungdomar för att sänka kostnaderna för ungas jobb. Varför väljer vi att halvera restaurangmomsen? Jo, en stor del av dem som arbetar inom kaféer, restauranger och hotell är just unga människor. Det är deras första jobb in. Vi har valt att sänka kostnaderna för att de ska få ett arbete.Ingemar frågar efter effekter. Prognoser visar att det har skapats tusentals jobb för unga människor inom den här sektorn.Utöver det har vi tillsammans med fack och arbetsgivare - vilket vi uppskattar - infört YA-jobb, yrkesintroduktionsanställningar, som innebär att man av lönen och i handledarstöd får möjlighet att få in en första fot. Delarna lön tycker till och med är bra och kallar Löfvenjobb. Det är något som började i januari i år.Vi har också förstärkt Arbetsförmedlingens insatser, där man som ung människa får stöd från dag ett.Det finns ett otal förslag så att kan förklara för de unga människorna hemma i vad regeringen har gjort för att sänka trösklarna.Men framför allt tycker jag att han ska svara på varför Socialdemokraterna inte har några skarpa förslag i budgeten på det här området, varför man vill fördubbla såväl arbetsgivaravgifter som restaurangmoms, på platser där unga människor arbetar, och varför Socialdemokraterna alldeles sade nej till regeringens förslag om att ytterligare sänka kostnaderna för unga upp till . Det säger man nej till, och det tycker jag är anmärkningsvärt.Jag delar uppfattningen att arbetslösheten är en oerhört stor utmaning. Därför ska vi fortsätta att sänka kostnaderna - inte fördubbla dem, som Socialdemokraterna vill. Jag blir väldigt glad när jag hör inledning, när han pratar om jobben som den viktigaste frihetsfrågan. Jobben är ju, precis som påtalar, en otroligt viktig både trygghets- och frihetsfaktor. Det är här man får gemenskap genom arbetskamrater. Det är här man får lön för att kunna betala sina räkningar. Det är här man får inkomst så att man som ung får möjlighet att flytta hemifrån och börja sitt vuxna liv.Därför är jobben det mest centrala både för mig som näringsminister och för regeringen. Arbetslinjen är det som har präglat oss vid makten och är det som kommer att prägla oss även fortsättningsvis.Jag minns för åtta när jag själv kandiderade till 2005/2006. Jag hade då en fråga som jag drev, nämligen att ungdomsarbetslösheten i var alldeles för hög. Den låg på , det vill säga ungefär den nivå som den ligger på . Vi toppade ligor i med högst ungdomsarbetslöshet, precis som vi gör i dag.Det visar att har ett strukturellt problem med människor som är förstagångsinträdare på arbetsmarknaden. Det är inget konjunkturellt, utan det är strukturella åtgärder som krävs för att få unga människor i arbete.