· H110338 · 2014-05-19 10:18:11 — har frågat mig om jag och den är beredd att pröva samma väg som den finska regeringen och låta den digitala industrin omfattas av samma energiskatt på el som tillverkningsindustrin.Regeringen arbetar löpande med att generellt förbättra villkoren för företagande och investeringar i . Genom stärkt konkurrenskraft skapas förutsättningar för fler jobb. Regeringen har sänkt såväl bolagsskatten som arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna. Den svenska konkurrenskraften och det svenska företagsklimatet rankas också högt i internationella jämförelser. Arbetet för att förbättra villkoren för företagen omfattar även informations- och kommunikationsverksamhet. Vi följer därför noga utvecklingen på området och ser kontinuerligt över vilka möjligheter det finns att förbättra dessa och andra företags villkor. Regeringen anser att det är viktigt med en modern och hållbar energiskatt på el. Det är viktigt att erbjuda företagen långsiktiga villkor, inte minst genom att uppfylla unionsrättens krav men även genom att höjd tas för förändringar av företagandet . är det viktigt att komma ihåg att energiskatten på el är en betydande inkomstskälla för staten och styr hushåll och företag mot en effektivare elanvändning. Det är därför nödvändigt att beakta det finansieringsbehov och de effekter för exempelvis basindustrin och energieffektivisering som en förändring av beskattningen skulle medföra. Frågan om beskattningen av elintensiva tjänsteföretag bereds inom . Jag avser inte att föregripa denna beredning. Tack, finansministern, för svaret!Jag delar givetvis ministerns uppfattning om vikten av korrelation med unionsrätten och långsiktigheten för företagandet. Men med det svaret blir det lite märkligt med de två propositioner på energiområdet om kvotplikt och mikroproducerad el som regeringen har lagt fram och sedan i slutskedet fått dra tillbaka eller skjuta upp - ett misslyckande på båda de punkter som enligt svaret är väldigt viktiga.Ministern lyfter också upp vikten av stabila finanser för statskassan, och som socialdemokrat delar jag självklart den uppfattningen. Eftersom vi har stora investeringar på utbildningssidan och infrastruktursidan och har näringslivssatsningar ser vi det som särskilt viktigt.På tal om stabila finanser förutsätter jag att den sänkta bolagsskatten syftar till att öka konkurrenskraft. Men det har i sin tur lett till att våra grannländer är med i ett race to the bottom när det gäller bolagsskatten, och är nu inne i den tävlingen. Hur ger detta egentligen stabila förutsättningar?Vi kan jämföra oss med grannlandet , som har både lägre bolagsskatt och lägre energiskatt, och det är ett av skälen till att jag ställer interpellationen. har gått före och vill låta en lägre energiskatt omfatta den digitala industrin, vilket gör att vi redan nu märker att blickarna på de investeringar som ska göras vänds mot Finland.Energiskattens betydelse för stabila finanser tar ministern också upp i svaret. Men om ingenting görs riskerar etableringarna i stället att hamna i något av våra grannländer, vilket innebär att vi får färre jobb och inte ökar våra skatteintäkter.Etableringen av Facebook har haft stor betydelse för ett län som , där stort fokus ligger på gruv- och skogsindustri. Att komplettera detta med ny och växande industri ger en bredare arbetsmarknad, som kräver andra kompetenser. Ett strategiskt branschprogram, som vi har efterlyst, som koncentrerar sig kring de förutsättningar som behövs och ytterligare utvecklar den verksamhet som etablerats skulle ha stor betydelse för men också för hela landet.Vill man bryta massarbetslösheten och långtidsarbetslösheten som biter sig fast tror jag att man behöver syna varje tillfälle att förverkliga satsningar inom framtidsbranscher - den digitala industrin är faktiskt en sådan. Visste finansministern till exempel att det här är den största enskilda investeringen i sedan järnverket 1941?I dag är den digitala industrin begränsad till ett antal datacenter som förbrukar i storleksordningen . Facebook kommer fullt utbyggt i att förbruka ungefär 120, vilket ska jämföras med , som tillhör basindustrin, som förbrukar i storleksordningen 80-90.Det är klart att det kommer att ha betydelse för etableringen och utvecklingen hur vi betraktar de långsiktiga förutsättningarna för den digitala industrin. Jag skulle gärna vilja höra vilken bild finansministern har av den digitala industrins utveckling i . Kan inte ministern använda en del av sitt inlägg till att ge oss sin syn på detta: Vilken utvecklingspotential ser regeringen? Hur tänker regeringen agera för att etableringen ska hamna i ? Det är två frågor som jag vill att ska svara på.Den första gäller de uteblivna skatteintäkterna: Var tänker Socialdemokraterna ta dem? Vilken skatt vill man höja i stället? Det handlar ju om en hel del pengar.Den andra frågan gäller energitillgången i vid ett eventuellt samarbete med och en snabbavveckling av kärnkraften: Var ska all den energi tas som behövs i den energiintensiva tjänstesektorn? Om vi skulle avveckla kärnkraften får vi en helt annan konkurrenssituation mot , som bygger nya kärnkraftverk.Jag tittade precis på . exporterar lite energi till . Men om vi skulle snabbavveckla ett antal kärnkraftverk skulle vi behöva importera dyrare el, och kanske smutsigare el. Det skulle ha stor påverkan på vårt energipris. Då har inte i energiskatt speciellt stor betydelse. Det känns lite grann som en fråga om påvens skägg, där man försöker flytta fokus från en fråga till en annan.Frågan är: Vad händer? Vad händer över huvud taget med vår elintensiva industri vid en eventuell kärnkraftsavveckling? Hur tänker Socialdemokraterna hantera den frågan med ett samarbetsparti - om det nu är det - som vill avveckla fort och snabbt? Det är en mycket viktig fråga som lyfter upp i sin interpellation. Det handlar om nya jobb och tillväxt. Det handlar om nya jobb och tillväxt i hela , även om mycket av detta handlar om jobb uppe i de norra delarna av vårt land.Det handlar om stora fysiska investeringar. Det ger givetvis väldigt många jobb i samband med att investeringsbesluten tas, och det är ett betydande antal anställda på dessa företag. Sedan kan detta medföra andra stora mervärden. Det handlar om att bygga upp teknikkluster kopplat till de universitet som vi har där uppe och nya tjänster och produkter. Det här är ingenting som ska förringas.Energiskatter har faktiskt betydelse för jobben, och energiskatter har betydelse också för tillväxten. Vi har lägre energiskatter för vår industri, och det här är samma sak - det är en digital industri.Jag blir givetvis glad när finansministern säger att ärendet "bereds ". Men jag vet att frågan har varit känd under ett par års tid, även på och . Denna senfärdighet kan innebära att jobben går förbi oss. Vi ser det som händer i , och det handlar om ett race to the bottom, precis som säger.Min fråga till finansministern är: Finns det inte någon diskussion över huvud taget på nordisk nivå kring förutsättningarna för den här typen av industri? Finns det inte någon diskussion över huvud taget om gemensamma skattesatser på olika områden? Eller kör man bara landskamper? Är det så att man träffas, har fina middagar och gör fina deklarationer, och sedan är det landskamper bakom skynkena? Jag ska fortsätta där mina kamrater slutade, och en del har redan sagts.Stora internationella företag visar sitt intresse för att etablera sig i , och kanske särskilt i norra . Jag ställde en skriftlig fråga till finansministern , och han svarade att genom det svala klimatet, stabil elproduktion, driftssäkra elnät, ett väl utbyggt fiberoptiskt nät och så vidare kan vara av intresse för dessa internationella företag. Han nämnde Facebook som ett företag och förekomsten av mindre företag inom sektorn som visar intresse.Det handlar om intresse från företag som inte är speciellt små. Jag skulle vilja säga det motsatta: Det är väldigt stora internationella företag som visar intresse för att etablera sig.Det ger som säger mängder av jobb . Det investeras enorma summor pengar i etableringarna.Men det finns ytterligare skäl till att överväga att göra mer för att de här företagen ska välja , i det här fallet helst norra . Det handlar om synen på , framför allt övre Norrland.I dag säger alla politiska partier att hela ska leva, och vi har med olika förslag och diskussioner talat om hur man skulle kunna göra norra mer attraktivt. Företagen som av de skäl som ministern själv nu räknar upp vill komma och etablera sig där uppe ger ett enormt mervärde för regionen och naturligtvis för i stort.Att visa att man kan etablera nya satsningar uppe i norr ger jobb, men det ger kanske framför allt en mer positiv syn på och norra om man på det här sättet etablerar nya företag. Universiteten skulle få mycket större möjligheter till forskning och utveckling på de här områdena. Det skulle också generera fler företag i branschen och i angränsande branscher, som förmodligen skulle ha stort intresse av att ligga nära stora digitala tjänsteindustrier.I svaret som jag fick av ministern efter det att jag hade ställt min fråga säger han att han inte är beredd att föreslå några ytterligare åtgärder. Det känns för mig som att man har gett upp. Det finns annat än skattesänkningar för löntagare som skulle kunna generera mycket mer för vårt samhälle i stort. Jag tycker inte att vi ska vara naiva i fråga om vilken värld vi lever i. Det internationella konkurrenstrycket har hårdnat, och det har hårdnat betydligt. Vi ser det i de diskussioner som förs om svenska läkemedelsbolag, och vi ser det på andra områden.Det är en globalisering som präglas av två drag. Det ena är att allt fler människor kliver in i världshandeln och därmed i världsproduktionen. Det sätter press på industrijobben. Industrins konkurrenskraft i urholkas långsiktigt, givet att produktion växer fram i lågkostnadsländer framöver.Det andra, som kanske är lite nytt, är att konkurrensen också på FoU-sidan blir allt hårdare. Det är alldeles uppenbart att även jobb som vi trodde var säkra i är så säkra som man skulle ha kunnat hoppas och tro.Det här har regeringen mött med en väldigt offensiv strategi. Vi har sänkt bolagsskatten, infört expertskatt, lättat på inkomstskatterna, minskat regelbördan, gjort dramatiska höjningar av forskningsanslagen och förstärkt fördelningsmekanismerna för forskningsanslag så att de i större utsträckning går till våra mest framgångsrika forskningsinstitutioner.Låt oss bara minnas att Socialdemokraterna till alla de här förslagen har sagt nej, nej, nej, nej, nej. Med en socialdemokratisk politik undrar jag om vi ens hade haft de diskussioner vi har om att ändå kan stå sig i fråga om konkurrenskraft.Den typen av frågeställningar som vi sett när det gäller till exempel bolagsskattesatsen har alltså tydlig betydelse. Hade man gått på Socialdemokraternas linje hade den diskussionen varit avslutad. Då hade vi alltså varit utan konkurrenskraft i det här läget. Det är klart att det är djupt bekymmersamt för . Den stora frågan för svensk industri, framför allt för svensk basindustri, är vart en eventuell rödgrön konstellation skulle ta vägen med kärnkraften. Det råder inget tvivel för den som har sett de besked som har lämnats: Man vill gemensamt sätta upp väldigt långtgående mål för förnybar energi. KI:s beräkningar - alltså inte regeringens beräkningar utan KI:s - indikerar prishöjningar på elen med mellan . I praktiken skulle det innebära en baklängesavveckling av svensk kärnkraft.Därtill har inte minst tillsammans med långtgående krav på att snabbavveckla kärnkraften och att också skärpa miljöregleringar, vilket skulle innebära att vattendomarna fortsatt gör att vi får mindre och mindre konkurrenskraft för vår vattenkraft. Om jag har förstått det rätt finns det också ett starkt intresse hos både socialdemokrater och miljöpartister att höja fastighetsskatten på både vattenkraft och kärnkraft.I ett läge där man är bekymrad över vart elskatten är på väg borde man väl i stället kunna ge besked om vad man har tänkt sig i fråga om kärnkraften. En snabbavveckling av kärnkraften är ett förödande slag mot jobben och mot svensk basindustri.Det vore också på sin plats att man tog på sig att vara lite självkritisk mot den politik man har bedrivit när det är så uppenbart att det är regeringens reformer som gör att vi ändå är kvar i matchen. Det är regeringens sänkningar av bolagsskatten, expertskatter, FoU-avdrag och andra saker som gör att vi är med i matchen.Om vi backar tillbaka från den typen av reformer och signalerar till hela världen att nu kommer skattehöjningarna tillbaka, då ligger illa till. Då undergrävs vår konkurrenskraft. Då får vi ännu svagare möjligheter att sätta emot när den internationella hårda konkurrenskraften slår in över Sverige.Men framför allt: Vad händer med basindustrijobben när man snabbavvecklar kärnkraften, höjer skatten på vattenkraft och kärnkraft och tillåter ökad miljöreglering som kommer att slå ut mer av vår vattenkraft? Vad händer med jobben då? Det är intressant att lyfter upp just läkemedelsbolagen i sitt anförande. Har man lyssnat på radio har man förstått att de sjunkande utbildningsresultaten i är en av orsakerna till att läkemedelsbolagen väljer att flytta utomlands. De ser en brist på kompetens.När det handlar om att vara lyckosam i etableringen av nya företag konstaterar jag att uppe hos oss i har näringslivet och politiken samordnat sig lokalt. Det är en av de frågor som Socialdemokraterna driver väldigt hårt eftersom vi vet att det är vad näringslivet efterfrågar. Vi ska ha en god förståelse av vilka behov näringslivet har för att kunna utvecklas.Detta har gjort att man i mitt hemlän har jobbat strategiskt med de förutsättningar som behövs. Man har genom detta lyft upp de goda förutsättningar som finns i vår del av landet för etablering av just digital industri. Med gemensamma insatser, kompetens och kontakter har vi lagt grunden för fler investeringar och en utveckling av branscher som har nytta av att ligga nära varandra, som lyfte upp här. Det är företag som arbetar med utveckling av ny teknik och nya tjänster, dataanalys, slutanvändarapplikationer och inte minst datasäkerhet, vilket torde bara en särskilt intressant fråga med tanke på den oro och de krigshot som finns runt omkring oss just nu.Vi har många stora fördelar i och i . krävs det mer för att lyckas bygga upp en ny basnäring. När det gäller elbehovet vet säkert , som ställde frågan, att vi tillverkar mer energi än vi gör av med. När det gäller själva finansieringen är det ju så att etableringen är väldigt ny. Att låta den digitala industrin omfattas av en lägre energiskatt, som till exempel i och , skulle inte gräva några stora hål i statskassan. Däremot skulle det kunna få stor betydelse för de etableringar vi hoppas ska ske i just . Görs inget förlorar vi både arbetstillfällen och etableringar och därmed också skatteintäkter.Finland, som har samma geografiska läge, lockar med just lägre energiskatter. Det är en faktor som inte ska underskattas.Vi som bor i har känt av det här med konjunktursvängningar när det gäller malmen, skogen och stålet. Därför menar vi att det ur ett regionalt perspektiv men också ur ett nationellt perspektiv finns skäl att skapa förutsättningar för en ny växande industri. Konjunktursvängningar påverkar olika branscher på olika sätt. Därför är det viktigt att man för att bygga en stark svensk ekonomi ser till att inte lägga alla ägg i samma korg.Finansministern säger att frågan bereds inom . Som påpekade i sitt anförande har vi ställt frågan ganska här i kammaren och fått samma svar.Det jag är lite nyfiken på är: Vad har för tidshorisont? Det finländska parlamentet har redan sprungit om oss ganska rejält. När kan vi tänka oss att eller regeringen kan lägga fram ett förslag eller en synpunkt om den här frågan?Sedan saknar jag fortfarande svar på det jag inledde med att fråga om: Hur ser finansministern egentligen på den digitala industrin? Vad är det för utvecklingspotential man ser, och vad tänker man göra för att säkerställa just den här branschens möjlighet till etablering i och i ? svarade egentligen inte på min fråga. Hon gick bara förbi den och sade att vi har ett överskott. Ja, just nu exporterar vi. Vi importerar lite grann också, men vi exporterar. Det går ju mellan länderna. Jag kommer ihåg . Då var det några kärnkraftverk som stod stilla. Det hade varit en rätt torr sommar, så det fanns inte så mycket vattenkraft. I berättade man att SCA stoppar en av sina pappersmaskiner tills vidare. Den dagen låg spotpriset på 1:33. Dagen innan hade det legat på 1:24. Då var det ett par kärnkraftverk som stod stilla för revision, och det var lite annat stök.Just ligger spotpriset på kanske. Det räcker med att ett par kärnkraftverk ska stanna för att priset ska åka upp. Vad händer då med all elintensiv industri, både den digitala tjänstesektorn och basnäringen? Detta är ett exempel. SCA stoppade en papperslina på grund av att priset på el var för högt, så det lönade sig inte att tillverka papper. Vi har mycket annan industri som är väldigt elintensiv. Det viktiga är att vi har god tillgång på energi. Det har vi , men om man räknar upp allt som finansministern också räknade upp - vattenkraft, domar och minskad kärnkraft - kommer vi att få problem, och då kommer priset att öka. Det kommer att slå mot all industri och även mot hushållen, som vi inte får glömma. Det är tydligt att finansministern inte vill tala om den fråga som interpellanten ställer, nämligen frågan om energiskatter för den digitala industrin. Jag förstår att finansministern är besvärad av sin egen senfärdighet när blir omsprunget för att man inget gör. Vi har en starkt internationellt konkurrensutsatt industri inom många områden. Det finns vissa skäl för den här industrins intresse för att komma till norra eller norra . Det handlar faktiskt om det klimat vi har och den tillgång till elström som finns i norra . Det finns ändå andra områden där vi i norra och norra har fördelar, inte minst gäller det gruvindustri, mineralindustri, skogsnäring och så vidare. Men finansministern duckar också för frågan om man för någon nordisk diskussion om detta. I stället vill den här regeringen att länder ska vara i konkurrens och göra smygsänkningar och smyghöjningar utan att man talar med varandra.Vi har en finansminister som säger att produktionsjordbruket inte behövs och att det är försvunnet och en statsminister som står i och säger att industrijobb inte finns och inte betyder något. Är beskedet från finansministern att den digitala industrin inte heller behövs? Vad är beskedet från finansministern i frågan? Jag menar också att regeringen och finansministern talar med kluven tunga. I de fina talen om moderat politik står och regeringen för jobbskapande och tillväxt, men här i talarstolen säger finansministern att den globala konkurrensen hårdnar allt mer och att det blir allt svårare för företag att etablera sig. Han har på något sätt gett upp innan vi ens har kommit någonvart. Vi har inte ens förslag, men det känns som om finansministern har gett upp.I det här resonemanget saknar regeringen en helhetssyn. Mina kolleger har tagit fram många av de viktiga argument som borde vara i förgrunden i den här diskussionen. har tidigare haft gott anseende på många områden. Vi har varit framsynta. Vi har vågat prova och vågat ta beslut som har inneburit att vi har kunnat skapa tillväxt i med nya former av branscher. När finansministern talar om den digitala industrin känns det som om det vore någon liten dutt bara. Om det stämmer menar jag att finansministern inte befinner sig i verkligheten. Hur långt vi än har kommit inom it-industrin och den digitala tjänsteindustrin är det förmodligen ändå bara en mycket liten del på väg. Det finns oerhört mycket som går att göra. Därför borde vi stå i främsta ledet. Därför borde vi välkomna företag som vill etablera sig i , och vi borde också ha helhetsperspektivet på jobb, utveckling och tillväxt där det finns. Vi lever i en allt hårdare internationell miljö, som framöver kommer att bli tuffare. Det är den verklighet vi har. Fler länder förbättrar sitt företagsklimat. Fler länder får allt bättre utbildad arbetskraft. Fler länder rör sig uppåt i värdekedjan.Detta är en allvarlig utmaning för svensk ekonomi. Det finns allvarliga risker för svenska jobb, både när det gäller industriarbeten och när det gäller forsknings- och utvecklingssidan. Det är uppenbart att är mer utmanat än vi kanske någonsin har varit.Vi har gjort betydande insatser för att i detta läge förstärka svensk konkurrenskraft. Det är svårt att hitta länder som har gjort så omfattande förändringar som för att just förstärka konkurrenskraften. Det handlar om bolagsskatt, inkomstskatter, arvs- och gåvoskatt, förmögenhetsskatt, minskad regelbörda, dramatiska satsningar på forskning och utveckling och kraftiga ökningar av investeringarna i infrastruktur. Vi ligger i topp när det gäller offentliga investeringar bland de EU-14-länder vi har allra närmast oss.Det är klart att elpriserna också spelar en roll, särskilt om vi diskuterar nyetablering av elintensiv industri. Då är det detta som är huvudfrågan.Det råkar vara så att Socialdemokraterna, och är tre partier som på sina partikongresser och konferenser har fattat gemensamma beslut om att avveckla kärnkraften. Vi vet att Socialdemokraterna, och aktivt vill höja fastighetsskatten för vattenkraft och kärnkraft. Det vet vi. Det är den linje man driver i olika förhandlingar.Vi vet att är angeläget om att skärpa miljöreglerna, vilket skulle göra att vattenkraftens förutsättningar försämras kraftigt. De beräkningar som görs på de utfästelser på klimatsidan som Socialdemokraterna, gör - visserligen går några längre än Socialdemokraterna - visar på förluster om mellan av bnp. Det är alltså mellan 60 och 90 miljarder i förluster. Det blir elprishöjningar med mellan . Det är den oro som vi i grunden har att hantera. Det finns alltså en väljaropinion som stöder partier som vill marschera i väg från internationell konkurrenskraft och som tror att har ett välstånd som är av givet och som inte kan ifrågasättas. Det är ju detta som är huvudproblemet. Det är frapperande att Socialdemokraterna inte bara har motsatt sig alla de åtgärder som vi har genomfört, utan på ett väldigt optimistiskt sätt har man sagt nej först till sänkning av bolagsskatten och sedan ändrat sig, och man har sagt nej till jobbskatteavdraget för att sedan ändra sig.Så har man gjort på område efter område. Men man har inga egna åtgärder som förstärker konkurrenskraften. Det är inte så att möten med statsministern för att diskutera innovationer är det som avgör när man diskuterar företagsaffärer. Det är de hårda siffrorna. Det är de som är avgörande, och dem vill Socialdemokraterna försämra.Man vill - och man har kongressbeslut om det - tillsammans med de andra två rödgröna partierna avveckla svensk kärnkraft. Det är klart att det skulle vara förödande för svensk industri. Och hänvisningen till blir på många sätt märklig. I bygger man ut kärnkraft för att förstärka sin konkurrenskraft. Då säger är vi oroliga för, och som motåtgärd vill vi tillsammans med och avveckla svensk kärnkraft i snabb takt.Det är en mycket märklig position som Socialdemokraterna intar. Sedan kan vi säkert föra andra diskussioner om hur vi ska påskynda en förändring av svensk energiskatt för att göra den mer modern, men det är en annan diskussion. Huvuddiskussionen är här, inte minst när vi har EU-valrörelsen framför oss, där ju Socialdemokraterna hårt driver den hårda linjen om att avveckla svensk basindustri. Jag trodde att huvudfrågan handlade om den interpellation, den fråga, som jag ställde till finansministern. Ack så fel jag hade. Det var inte ett ord från finansministern kring den frågan.Det här handlar naturligtvis inte om kärnkraften. Jo, det är sant att vi har ett kongressbeslut om att avveckla. Men vi har också sagt att det ska tas hänsyn till basindustrins förutsättningar.