ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H110468 · 2014-05-07 00:00:00 — Interpellation 2013/14:468 Hemtjänstpersonalens arbetsmiljö av (V) till Statsrådet (KD) lämnade sin rapport från inspektioner av kommunala verksamheter . Totalt har 900 inspektioner genomförts i 59 av landets kommuner. Två verksamheter har jämförts – den kvinnodominerade med den mansdominerade tekniska förvaltningen som sköter parker, fastigheter, renhållning och gator med mera. Jämförelsen var ett led i att söka svar på varför kvinnor oftare är sjukskrivna än män. Rapporten visar att arbetsmiljön i är betydligt sämre än inom teknisk förvaltning. Arbetssituationen är mer pressad, och varannan medarbetare ser arbetskraven och arbetsbelastningen som ett arbetsmiljöproblem jämfört med knappt var tredje inom teknisk förvaltning. I har cheferna fler medarbetare. Sju av tio chefer har fler än 30 medarbetare. Inom teknisk förvaltning har en av tio chefer så många medarbetare. Fler än varannan medarbetare upplevde sömnproblem, hjärtklappning och nedstämdhet. Färre än var tredje medarbetare upplevde det inom teknisk förvaltning. Knappt hälften av medarbetarna inom svarade ja på frågan om de tror sig orka med sitt arbete fram till pensionen. Inom teknisk förvaltning svarade åtta av tio ja. Rapporten visar på en starkt ojämställd arbetsmiljö. De dåliga arbetsvillkoren inom ger självklart en sämre kvalitet på stödet och omsorgen till de äldre som det leder till sjukskrivningar och sliter ut personal. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förändra förhållandena till det bättre för personal?
ip · H110469 · 2014-05-08 00:00:00 — Interpellation 2013/14:469 Basinkomst enligt EU-resolution av (MP) till Statsrådet (M) Resolutionen Role of minimum income in combating poverty and promoting an inclusive society in Europe, som antogs av en stor majoritet i , tar upp olika åtgärder för att motverka fattigdom och social utslagning i EU-länderna. framhåller bland annat i resolutionens 34 § att olika försök visat att villkorslös basinkomst (basic income) är ett effektivt sätt att bekämpa fattigdom och utslagning och ge alla ett anständigt liv. Parlamentet uppmanar därför i resolutionens 44 § såväl som medlemsländerna att undersöka hur olika modeller med villkorslös basinkomst för alla kan bidra till social, kulturell och politisk inkludering. I 44 § påpekas vidare att villkorslös medborgarlön är icke-stigmatiserande och kan förebygga dold fattigdom. Med anledning av detta vill jag fråga vad statsrådet avser att göra för att förverkliga resolutionen, särskilt 44 §, i och EU.
ip · H110471 · 2014-05-08 00:00:00 — Interpellation 2013/14:471 Hållbar finansiell infrastruktur av (MP) till Finansminister (M) Det finansiella systemet behöver reformeras för att kunna tillgodose de mångas behov, i stället för att berika ett fåtal, och för att det ska kunna hålla sig inom naturens ramar. Den internationella debatten om hur detta kan och bör göras växer sig allt starkare, och det är hög tid att även i förutsättningslöst se över dessa grundläggande frågor. Den som har makt över kreditflödena i ett samhälle har också stor makt över vilka idéer som kan förverkligas och vilka typer av företag som får chans att växa. I praktiken har privata banker och kreditinstitut makten över penningutgivningen. På så vis får dessa ett avgörande inflytande över hela samhällsutvecklingen. Ur ett demokratiskt perspektiv vore det angeläget att makt över penningutgivning, och därmed över kreditflöden, stärks. Ett stärkt demokratiskt inflytande över penningutgivning och kreditflöde förutsätter en starkare parlamentarisk styrning av . Det är orimligt att funktioner som på ett avgörande sätt formar framtiden flyttas ut ur demokratin och förläggs till en från politiken självständig riksbank. På hemsida kam man läsa: fick en lagstadgad självständig ställning i förhållandet till politiken. Det innebär att politikerna inte kan styra själva utan har utsett direktionen att göra det. Direktionen får inte ta emot instruktioner från politikerna eller andra personer och kan avsättas om de inte sköter sitt jobb. har ett mål, att se till att inflationen är låg och stabil. Dess uppdrag borde ses över och utvidgas till att omfatta mål om social rättvisa och hushållning med naturresurser. Ännu en viktig sak att analysera och överväga är ordningen att en stat som vill investera i exempelvis infrastruktur lånar pengar av sin egen bank utan att gå omvägen via privata banker för att på så sätt undvika onödiga räntekostnader. Det finns både och rum exempel på hur detta varit framgångsrikt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga: Vad avser finansministern att göra för att öka det demokratiska inflytandet över penningutgivning och kreditflöden? Vad avser finansministern att göra för att öka den demokratiska styrningen av ? Vad avser finansministern att göra för att se över och utvidga uppdrag till att omfatta mål om social rättvisa och hushållning med naturresurser? Vad avser finansministern att göra för att undvika onödiga räntekostnader vid statlig upplåning?
ip · H110472 · 2014-05-08 00:00:00 — Interpellation 2013/14:472 och miljöbelastning på av (S) till Finansminister (M) Stängningen av tullstationen i är en felbedömning. Drygt 868 000 personer reste via hamn och det fraktades nära gods . överför nu tullklareringen till , och brottsbekämpningen ska ske via stickprovskontroller utförda från mobila enheter. Företrädare för , kommunen och hamnen är djupt oroade. Det pågår en omfattande utbyggnad av hamn, och förhoppningen är att trafiken till hamnen ska fortsätta att växa. En växande hamnverksamhet i uppges vara starkt kopplad till de strängare miljökrav som gäller för fartygsbränslen och därmed ökade bränslepriser, vilket gynnar hamn, som erbjuder den kortaste vägen till och över . beslut att stänga klareringsexpeditionen i kommer att få miljömässiga konsekvenser i form av både ökad trafik och ökade utsläpp. uppskattar att nedläggningen av tullklareringen i innebär att maximalt 80 lastbilar kommer att behöva åka omvägen till för att tullklarera där i stället för i . Vad gäller belastningen på har beräknat att denna kommer att öka till sammanlagt 150 ärenden efter stängningen av klareringsexpeditionen vid . Om man räknar med att en klarering på innebär en omväg med uppstår en ökning av koldioxidutsläpp och andra utsläpp från dessa lastbilar. Kilometerna ska köras via vägarna 77 och 273, som passerar orter som Finsta och . Vägarna lär vara av mycket låg standard, och att förbättra den tar också tid – fram till vilken de tunga lastbilarna ska köras från i vår. Finansministern borde veta att ordet ekonomi betyder hushållning. Hushållning handlar inte bara om pengar utan också om hanteringen av våra naturresurser och vår miljö. Luften kan förefalla vara en gratis tillgång, men vi inser alla hur illa det är med försämrad luftkvalitet och att utsläppen driver på växthuseffekten. Finansministern bagatelliserar, tycker jag, på ett högst olämpligt sätt problemen med den ökade lastbilstrafik som stängningen av tullklareringen i ger upphov till. Det minskar ju knappast heller miljöbelastningen på att det dit förs en omfattande lastbilstrafik av fordon med okända miljökvaliteter. Vi kan mycket väl få mycket smutsiga fordon till . Mina frågor till finansministern är: Vilka kontakter har tagits med och berörda kommuners miljöförvaltningar då miljökonsekvenserna av förslaget har utretts, och hur har dessa svarat? Vilka uppgifter kan finansministern lämna om trafikmiljön och olycksriskerna då konsekvenserna av förslaget har utretts?
ip · H110473 · 2014-05-12 00:00:00 — Interpellation 2013/14:473 Beredning av skatteintäktsförslag av (S) till Finansminister (M) Jag har i en tidigare interpellation tagit upp finansministerns optimistiska beräkningar av räntesnurreintäkterna. har finansministern lagt fram ett förslag på skatteintäkter av höjda punktskatter och vägavgifter. Beräkningen av alkoholskattehöjningen har ifrågasatts av forskare knutna till (), och skatteutskottet har genomfört en hearing kring detta. Skattebortfallet genom smuggling skulle vara den främsta orsaken till lägre skatteintäkter. har också finansministerns skattepromemoria ifrågasatts på bredare front. Enligt ordförande avstyrker rådet budgetförslaget, bland annat eftersom det inte finns någon kvantifiering av förändringar i tidsåtgång och administrativa kostnader. är ett oberoende organ som tillsattes av regeringen . Uppgiften är att ge företagare en enklare vardag, bland annat genom att granska alla förslag som kan få ekonomiska effekter för näringslivet. anser att bristerna är så stora att förslagen över huvud taget inte bör genomföras. I sitt remissvar till regeringen konstaterar att det inte ens framgår hur många företag, och vilka, som berörs av de föreslagna skattehöjningarna. Hon säger också, enligt artikel: Om jag ska vara lite krass, kan jag säga att jag inte är förvånad, för brukar inte vara så bra på det här. Med anledning av detta vill jag fråga finansministern: Vilken är finansministerns kommentar om rätt allvarliga kritik av både de aktuella skatteinkomstberäkningarna och beräkningar i allmänhet? Genom vilka åtgärder avser finansministern att kvalitetsstärka och utveckla beräkningar av skatteinkomster?
ip · H110474 · 2014-05-12 00:00:00 — Interpellation 2013/14:474 Utflaggning av flyget av (S) till Statsrådet (M) , direktör för danska SAS, återgav i en artikel i de problem inom den danska flygverksamheten som vi också ser i . Som situationen är , skall vi konkurrera med företag som undkommer sociala villkor och skatt genom att använda sig av ogenomskinliga anställningsformer i flera led eller genom att använda vikariatsförmedlingar i EU-stater med lägre skatt. Vi kan i princip också använda oss av samma metoder, men det kräver att politikerna sänder en tydlig signal om att det är helt i sin ordning att följa denna väg. Regeringens passivitet i tonnageskattefrågan har redan lett till utflaggning och förlust av svenska arbetstillfällen till sjöss. Det rör sig nu inte längre bara om handelsfartyg, utan även färjetrafiken flaggas ut. En motsvarande utveckling som den till sjöss är också på gång i luften och på vägarna i åkeribranschen. I finns ca 25 flygbolag med lika många kollektivavtal. Flygbolag vill nu skriva sin verksamhet och flygplanen i lågskatteländer eller i skatteparadis. är ett exempel på ett företag som redan gjort det och byggt sina framgångar med oseriösa medel. Piloter och annan personal hämtas från eller hänförs skattemässigt också till andra lågskatteländer. Alternativt gör de som där sju av tio piloter är anlitade som egenföretagare. Svenska flygresenärer lyfter från svenska flygplatser i plan som är skrivna utomlands och med utlandsregistrerad personal. På de platser flygplan och personal är skrivna finns bara en digital registreringsadress som gör det möjligt att undvika normal beskattning. Denna utveckling kallades i en dansk rapport för regelshopping i stället för social dumpning. beskrev vid ett seminarium i en ytterst negativ utveckling inom flyget i för deras 1 200 yrkesverksamma medlemmar. Innebörden och konsekvenserna är dock desamma: illojal konkurrens, falska och frampressade egenföretagare, försämrade anställningsvillkor, försämrad säkerhet för passagerarna samt skatteförluster för främst de stater som valt en generell skattefinansierad välfärdsmodell med hög kvalitet på välfärdstjänsterna. Mina frågor till statsrådet är: Hur avser statsrådet att motverka utflaggningen och social dumpning i luftfarten? Vilka initiativ i frågan avser statsrådet att ta inom EU?
ip · H110477 · 2014-05-13 00:00:00 — Interpellation 2013/14:477 Förslummad socialpolitik av (S) till Socialminister (KD) förste socialminister var i och socialdemokratins första minoritetsregering . Han blev sedermera talman samt landshövding i det som då hette . Den svenska socialpolitiken har stolta traditioner och byggdes inte minst upp av vår förste socialminister . Före och 30-talets socialdemokratiska genombrott benämndes socialpolitiken fattigvård, och det ansågs som en självklarhet att våra äldre skulle vara fattiga. Socialministern har under sina i regeringen bidragit till den kanske största omfördelningen av egendom sedan konfiskerade kyrkans tillgångar. Den procentandel med högst inkomster grabbar åt sig en tiondel av alla inkomster. Därmed är vi tillbaka års förhållanden av ojämlikhet. Utvecklingen mot detta orimliga tillstånd har förvisso pågått och accelererades av 90-talskrisen, men 130–140 miljarder i skattesänkningar, varav lejonparten gått till högavlönade, har givetvis gjort sitt till. Inte bara fackliga organisationer utan även , andra samfund och olika nödhjälpsorganisationer vittnar om en växande social nöd och om hur vanliga människor som blir arbetslösa och sjuka som lök på laxen får ekonomiska problem eftersom de stämplas som bidragstagare. Tillsammans med övriga borgerliga partiers statsråd har socialministern också gett sig på landets pensionärer och medvetet skapat en skatteklyfta utifrån påståendet att pensionärerna är bidragstagare. Detta anstår inte en socialminister med uppdraget att värna och vårda dem som har det svårt och svårare i samhället! Respekten för socialpolitiken har också brutits ned genom avsaknaden av en bostadspolitik, ett område där har haft huvudansvaret. Kampen mot bostadsbrist, trångboddhet och osunda bostäder var en gång en huvudfråga inom socialpolitiken. En huvudfråga för ministern är att fler privata vårdbolag ska få göra vinster på våra sjuka och äldre. Genom LOV ska kommunerna tvingas släppa in riskkapitalet. I vägens förlängning ligger silver life-lösningar, det vill säga att den sociala tryggheten ska reduceras till en skattefinansierad bas- eller bottennivå och att allt därutöver ska vara avgiftsbelagda tilläggstjänster. Mina frågor till socialministern är: Hur ska respekten för socialpolitiken återupprättas? Hur ställer sig socialministern till gräddfiler och avgiftsbelagda tilläggstjänster inom hälso- och sjukvården?
ip · H110478 · 2014-05-13 00:00:00 — Interpellation 2013/14:478 Användandet av OPS-lösningar av (S) till Finansminister (M) En finansieringsmetod för offentliga projekt som varit mycket omdiskuterad är så kallade OPS-lösningar (offentligt-privat samarbete). Finansministern har tidigare uttalat sig mot användandet av OPS-lösningar. Han har kallat detta för att handla på kredit. Det allmänna lånar av privata finansiärer i stället för att låna billigare själv på den öppna marknaden. Därför har finansministern också stoppat användning av OPS-lösningar på statlig nivå. På lokala politiska nivåer används de dock fortfarande. Ett uppseendeväckande exempel är uppförandet av Nya i . valde att sluta ett särskilt avtal med i stället för att genomföra en sedvanlig upphandling. fick uppdraget att bygga sjukhuset tillsammans med det brittiska riskkapitalbolaget och ska förutom att bygga sjukhuset också sköta driften . Totalt skulle prislappen landa på , varav sjukhuset skulle stå för . Den summan har vuxit med miljardbelopp. Enligt uppgifter kostar Nya 46 000 per kvadratmeter, att jämföra med genomsnittskostnaden på per kvadratmeter för skandinaviska sjukhus. Kvadratmeterpriset för ligger alltså över det skandinaviska snittet och även över snittet i . Kanske är bygget av Nya världens dyraste sjukhusbygge. Det kommer otvetydigt att gå ut över resurser som kunnat användas till vård i . Jag har följande frågor till finansministern: Står finansministern fast vid sin kritik angående OPS-lösningar? Om så är fallet, för finansministern en dialog med kommuner och landsting för att stävja användandet av OPS-lösningar som riskerar att avsevärt fördyra offentliga projekt?
ip · H110479 · 2014-05-13 00:00:00 — Interpellation 2013/14:479 Arbetslösheten i av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) omvärldsanalys som gjordes 2013 är en dyster läsning. makroekonomi utvecklas svagt. har andel av rikets befolkning stigit, medan andel av rikets bruttonationalprodukt (bnp) har minskat svagt. Den svaga utvecklingen av bnp är till stora delar en följd av att en lägre andel av befolkningen är sysselsatt och att arbetsproduktiviteten är lägre jämfört med i genomsnitt. Antalet nya arbeten har ökat i , men trots det har regionen den lägsta sysselsättningsgraden av alla län i . Orsaken till den låga sysselsättningsgraden är en mycket hög befolkningstillväxt. Nya jobb skapas inte tillräckligt snabbt i relation till den växande befolkningen för att sysselsättningsandel ska närma sig rikets. En låg sysselsättningsgrad avspeglar sig också på skattekraften. När den utvecklas svagt minskar också möjligheterna till nyanställningar i den gemensamma sektorn. Förklaringen till högre arbetslöshet är, enligt Arbetsförmedlingen, bland annat att näringsliv har genomgått strukturförändringar där ingångsjobb inom industrin rationaliserats bort och att allt fler som är inskrivna på Arbetsförmedlingen tillhör grupper som har svårt att konkurrera om de lediga jobben. Precis som i övriga finns också en matchningsproblematik. Vissa branscher har brist på arbetskraft, och en stor del av efterfrågan gäller kvalificerade tjänster som kräver längre eftergymnasial utbildning eller har höga krav på yrkesfärdigheter och hantverksskicklighet. Även rationaliseringarna inom jordbrukssektorn har slagit mot genom regionens omfattande livsmedelsindustri. har regionen stora förutsättningar och tillväxtmotorer i , och flera globala storföretag. Det finns också ett nära samarbete över som egentligen borde kunna ge en väsentligt större, mer diversifierad och bättre arbetsmarknad än i många andra län. Ytterligare en fast förbindelse över eller under Sundet skulle ge en kraftig injektion till det skånska näringslivet och stärka sammanbindningen av skånsk och dansk (själländsk) arbetsmarknad. Avslutningsvis finns också en regional problematik i genom att tillväxten främst är orienterad mot den västra delen och än mer preciserat till den sydvästra delen av . Många kommuner har ännu större problem än i genomsnitt. Min egen hemkommun har högsta arbetslöshet, som det varit en borgerlig majoritet i , regionen och kommunen. är föregångskommun eller skyltfönster i , och här ser vi hur detta fungerar. Mina frågor till arbetsmarknadsministern är: Genom vilka åtgärder avser ministern att möta den höga arbetslösheten i och i min hemkommun ? Genom vilka gränsöverskridande åtgärder avser ministern att utveckla och bygga ihop de skånska och danska (själländska) arbetsmarknaderna? Vilken är tidsplanen för ytterligare en fast förbindelse över eller under Sundet?
ip · H110480 · 2014-05-13 00:00:00 — Interpellation 2013/14:480 Månadsuppgifter av (S) till Näringsminister (C) För att motverka svartjobb, skattefusk och illojal konkurrens efterfrågar många företagare ett enkelt system för månadsuppgifter. Inte minst gäller detta för byggbranschen. Ministern och lyckades få finansministern och att avstå från att lägga fram en proposition i ärendet, fast en sådan var förannonserad. En problematik som fanns i förslag var kanske att det knöts ihop med uppgiftslämning till en rad andra myndigheter än och att uppgiftslämningen skulle bli en universallösning på alla möjliga frågor: beräkning av SGI, understödja löneutmätning, ge underlag i samband med sökande av socialt bistånd, asylsökandes bistånd, a-kasse- och arbetsförmedlingskontroll samt åklagares och domstolars beslut om dagsböter. Ambitionen att ta ett helhetsbegrepp blev fall. Det blev lätt att hitta invändningar mot olika detaljer och beskylla den för att öka företagens regelbörda. förstod aldrig att det fanns starka politiska nätverk som ville fälla den, utan serverade motståndarna den möjligheten på silverfat. Förlorarna är de hederliga företagarna och anställda som jobbar i företag där de inte vet om arbetsgivaren verkligen betalar skatter och arbetsgivaravgifter. När det är riktigt illa kan anställda bli de som sedan får betala in skatten. Jag menar att ett enkelt system för månadsuppgifter till relativt snabbt borde kunna beslutas. De flesta företag har redan dessa uppgifter i sitt bokföringssystem och lämnar dessa på årsbasis. Precis som i fråga om certifierade kassaregister skulle man också kunna tänka sig en lagstiftning med vissa undantag . Mina frågor till näringsministern är: Hur vill ministern motverka att fusk och illojal konkurrens stör konkurrensen inom näringslivet? Under vilka förutsättningar kan ministern tänka sig att stödja hederliga företagares framställningar om ett enkelt månadsuppgiftssystem?
ip · H110481 · 2014-05-14 00:00:00 — Interpellation 2013/14:481 Regler för miljözon av (S) till Statsrådet (M) I har ett antal kommuner infört regler för miljözon, bland annat de tre storstadskommunerna . Ambitionen är bra, men det kan ifrågasättas om det haft rätt effekt. Om en kommun inför miljözon, måste dessa regler följa reglerna beskrivna i trafikförordningen. Här står dock ingenting om vilka utsläpp som fordon som kör i miljözon får ha. Det står att reglerna endast gäller för tyngre dieselfordon och att fordonen ska vara högst . Enligt danska forskare på katalysatorer för fordon, avgasforskare i , med flera så ger nyare dieselfordon med katalysatorer upphov till mycket högre utsläpp av den giftiga än äldre dieselfordon utan katalysatorer, som inte får köras i miljözon. beskriver de tre storstadskommunerna i att meningen med miljözon var att utsläppen av NO2 skulle minska. Även nyare tyngre dieselfordon av typen Euro 5 och Euro 6 har högre utsläpp av NO2 då de körs på låg last i stadstrafik. Då blir avgasernas temperatur för låg, och avgasreningen som ska ta bort NO2 fungerar dåligt eller inte alls. Mätningar av NO2 i stadsluften i , och visar att halten av NOx minskar, men halten av NO2 ökar i till exempel och . Då NOx är NO + NO2, har således minskat i stadsluften. Att minska NO ger inte bättre miljö och hälsa. Kommunerna med miljözon har även angett att meningen med miljözon var att PM10 skulle minska. PM10 kommer främst från slitage av vägar och däck, enligt forskare på (). PM10 påverkas alltså inte av reglerna för miljözon. Nya och äldre fordon ger samma slitage av bildäck och vägar. Reglerna för miljözon uppnår inte sitt syfte, det vill säga lägre halter av NO2 och PM10 i stadsluft. Vad avser statsrådet att göra för att nå syftet att få ned utsläppen i städerna? Vad avser statsrådet att göra för att uppmärksamma kommunerna på att deras vällovliga syfte inte uppfylls?
ip · H110483 · 2014-05-15 00:00:00 — Interpellation 2013/14:483 Friår som arbetsmarknadsåtgärd av (MP) till Arbetsmarknadsminister (M) Friåret är något så sällsynt som en sann vinna–vinna-lösning. Friårsreformen var såväl en frihetsreform som en mycket effektiv arbetsmarknadsåtgärd. Friår innebär, enkelt uttryckt, att en person med anställning byter plats med en arbetslös . I kunde, på initiativ, ett antal anställda ta ledigt medan en arbetslös vikarierade för den friårslediga, tills den moderatledda regeringen tog bort möjligheten 2007. Den friårslediga fick ersättning motsvarande av den arbetslöshetsersättning som hon eller han skulle ha fått som arbetslös. Vikarien fick vanlig lön. De långtidsarbetslösa som vikarierade för de friårslediga fick riktiga arbeten och därmed värdefull arbetslivserfarenhet. Deras ställning på arbetsmarknaden stärktes. I har man liknande goda erfarenheter av alterneringsledigheten, den finska motsvarigheten till friåret. Alterneringsledigheten fanns på prov , och är den permanent. I den senaste utvärderingen av alterneringsledigheten, som gjordes 2009, fann man att arbetslösheten minskade och sysselsättningsgraden ökade för dem som fått vikariera för alterneringslediga. Arbetsmarknadsåtgärder ska hjälpa människor att få jobb och arbetsgivarna att finna lämpliga personer att anställa. Regeringen har satsat på kostsamma och misslyckade åtgärder. Fas 3 är ovärdigt och leder inte till att människor får jobb. Friårsvikariat ger lön och riktiga arbetsuppgifter och därmed större chans att få nytt jobb. Det ger värdighet och möjlighet att försörja sig, till skillnad mot de förnedrande och meningslösa aktiviteter som många arbetslösa nu tvingas in i. Mot bakgrund av detta vill jag fråga om och i så fall hur, arbetsmarknadsministern avser att agera för att återinföra friåret.