ip · H110428 · 2014-04-08 00:00:00 — Interpellation 2013/14:428 Äldres hälsa av (S) till Socialminister (KD) Genom förebyggande arbete kan man främja folkhälsa och skjuta upp behovet av vård och omsorg på äldre dar. Det är viktigt både ur ett mänskligt och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Även äldre ska ha förutsättningar att leva ett aktivt liv tillsammans med andra och därför ha tillgång till den kunskap som krävs för att leva ett hälsosamt liv och kunna exempelvis motverka depressioner, förebygga fallolyckor och olika sjukdomstillstånd. Olika rapporter talar om att skillnaderna i hälsoutvecklingen i befolkningen nu ökar, där personer med sämst socioekonomiska förutsättningar har sämst hälsa. Skillnaderna är tydliga också för äldre, inte minst till följd av ändrade levnadsvillkor. Många äldre har fått betydligt sämre ekonomi när de tvingas betala högre skatt än löntagare. På många håll har det blivit besvärligare att få tag på läkemedel och tillgången till vård på mindre orter har försämrats när vårdcentraler etableras på större ställen där vård redan finns. Allt detta påverkar äldres möjligheter att förebygga ohälsa. Avser socialministern att vidta några åtgärder för att minska skillnaderna i levnadsvillkoren för äldre i syfte att stärka folkhälsan hos de äldre? har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska skillnaderna i levnadsvillkoren för äldre i syfte att stärka folkhälsan hos de äldre.Regeringens mål för vården och omsorgen om äldre människor är att äldre ska kunna leva aktiva liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. Äldre ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg.Socialstyrelsen konstaterar i sin senaste lägesrapport över tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvården och att antalet levnadsår med god hälsa ökar mer än medellivslängden, vilket är en glädjande nyhet.Sverige tillhör de länder inom som satsar mest resurser på att tillhandahålla en god, offentligt finansierad vård och omsorg om äldre personer och framhålls ofta som en förebild.Som socialminister har jag verkat för att synliggöra skillnaderna i hälso- och sjukvården genom öppna jämförelser. Öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården har skapat bättre möjligheter för uppföljning och jämförelser av vårdens resultat och har bidragit till ett ökat fokus på kvalitet och utfall för patienterna och har därmed blivit ett effektivt verktyg för att driva förbättringsarbetet i vården. För att stärka arbetet mot omotiverade skillnader i vården har regeringen beslutat om en Strategi för en god och mer jämlik vård. Inom ramen för genomförandet av strategin har fått i uppdrag att utveckla särskilda Öppna jämförelser för jämlik vård för områden med störst utmaningar enligt strategin. har också fått i uppdrag att utveckla ett jämlik-vård-perspektiv i de nationella riktlinjerna samt ta fram ett utbildningspaket för vårdpersonal om värdigt och professionellt bemötande och agerande i vården, oavsett patientens bakomliggande faktorer såsom ålder, kön och socioekonomi. Regeringen har under innevarande mandatperiod avsatt för att förbättra vården och omsorgen om sjuka äldre som är i behov av omfattande vård och omsorg. Ett av målen med arbetet har varit att få omsorgen och vården att samverka bättre kring de mest sjuka äldre för att förbättra omhändertagande och behandling. Positiva förändringar märks nu därför ute i länen. Förskrivningen av olämpliga läkemedel har minskat , vilket motsvarar närmare 17 000 färre recept 2013 jämfört med . Kvalitetsregister används i allt större utsträckning i syfte att systematisera arbetet och skapa goda förutsättningar för att utveckla och förbättra vården och omsorgen. Ca 25 000 riskbedömningar görs i kvalitetsregistret Senior alert, vilket kan förhindra fallolyckor, undvika trycksår och förhindra undernäring och därmed förhindra onödigt lidande.För att utveckla förutsättningarna för kommuner och landsting att arbeta förebyggande och därmed främja hälsa, trygghet och säkerhet har regeringen tillsatt en utredning som ska lämna förslag till åtgärder som främjar äldres hälsa, trygghet och självbestämmande.Avslutningsvis vill jag på nytt understryka att målsättningen med allt det arbete som regeringen bedriver på hälso- och sjukvårdsområdet är att synliggöra olikheter, öka jämlikheten, förstärka det preventiva arbetet och helhetsperspektivet samt involvera patienten. Jag får tacka socialministern för svaret. Jag kan se att det finns flera bra intentioner och initiativ rörande att bättre förstå och förbättra äldres hälsa, vård och omsorg.Öppna jämförelser skapar förutsättningar för att kunna göra geografiska jämförelser och för att skapa möjligheter till benchmarking. Det har getts ut rapporter gällande folkhälsa samt vård och omsorg. Även initiativet att stärka jämlikhetsarbetet för en god vård och omsorg verkar lovvärt. Men jag har ändå några kommentarer och frågor om äldres folkhälsa ur ett jämlikhetsperspektiv.För det första: När folkhälsa diskuteras blandar vi ofta ihop orsakerna till att folkhälsan är bra eller dålig. Ofta spelar hälso- och sjukvården mindre roll i det sammanhanget jämfört med våra levnadsvillkor. Det gäller inte minst jämlikhet och folkhälsa. Olika folkhälsorapporter har gång på gång visat att viktiga faktorer bakom folkhälsans ojämlikhet är utbildning, ekonomi och socioekonomisk tillhörighet. Dessa levnadsvillkor bör därför lyftas fram även när det gäller jämlikhet i folkhälsa för äldre.För det andra: Det behövs bättre mätinstrument för att mäta äldres folkhälsa, inte minst ur ett jämlikhetsperspektiv. Öppna jämförelser presenterar sällan folkhälsodata för äldre. Jämförelser av folkhälsa görs geografiskt, könsmässigt och efter utbildningsnivå, men inte specifikt för äldre.Öppna jämförelser av vård och omsorg presenteras inte ur ett socialt jämlikhetsperspektiv, exempelvis utbildningsbakgrund eller ekonomiska resurser. Det blir därför svårt att se jämlikhet för äldre ur ett folkhälsoperspektiv.Min fråga blir då: Vad tänker socialministern göra för att utveckla bättre metoder för att mäta och följa arbetet med att förbättra jämlikhet och folkhälsa för äldre? Jag är väldigt glad över den här frågan från . Detta är ett otroligt viktigt område. Om man ser på helhetsbilden kan vi glädja oss åt att vi gör väldigt stora framsteg. Människor lever allt längre, och de nya år som läggs till människors liv är pigga, friska och aktiva år. Det tycks som att den tid som man är riktigt skör och allvarligt sjuk är ungefär lika kort eller lång - hur man nu uttrycker det - som den har varit tidigare, men den har skjutits upp . Det gör att många nya friska år har lagts på. På en tioårsperiod läggs ungefär till medellivslängden, och det är ju en alldeles fantastisk utveckling som naturligtvis beror på många olika saker.Vid en internationell jämförelse av livslängden är det land i världen som har den mest jämlika livslängden av alla folk. Detta är någonting att vara stolt över. Det bygger mycket på att vi är och har varit ett land som är hyggligt sammanhållet. Vi har haft gemensamma välfärdssystem som har omfattat alla från Treriksröset ned till Smygehuk, och vi har haft en hyggligt hög lägsta nivå när det gäller till exempel utbildning.Det finns dock en del utmaningar, och snuddade vid några av dem. En utmaning handlar om att personer kommer från andra länder till vårt land. Jag vill understryka att jag tycker att ska vara ett land som är öppet och generöst. Det berikar vårt land att det kommer nya personer hit. Men de kan möjligen ha en historia som innebär en annan utbildningsnivå och en annan hälsosituation. Det gäller ibland och vissa grupper.Vi vet att vi har skillnader socioekonomiskt, precis som var inne på. De som har en högre utbildning och bättre ekonomi mår i regel bättre. Vad värre är - höll jag på att säga - behandlas de ibland också på ett annat sätt i sjukvården än de som kommer från socioekonomiskt svagare grupper.Det senare är någonting som jag har fört en dialog om tillsammans med statssekreterare. Vi har rest runt till samtliga landsting och diskuterat detta för att öka uppmärksamheten kring dessa frågor. Vi tror inte att det här löses enkelt bara genom ett klubbslag - med all respekt, herr talman. Mycket handlar om enskilda möten mellan sjukvårdspersonal och patienter. Det handlar förstås om tiotusentals ; det är sammantaget väldigt många. Det är inte enkelt att med ett enda beslut nå detta.Vi måste jobba mycket med bemötande. Det är en nyckelfaktor både för att man ska känna sig välkommen och sedd och för att man ska öppna sig och kunna komma vidare när det gäller eventuella insatser, behandling och så vidare. Där har vi en del ytterligare att göra. Det finns ingen enkel eller snabb lösning, men det är en lösning som likväl är otroligt betydelsefull.I mitt nästa inlägg tänker jag berätta ytterligare lite om de framsteg som vi har gjort med det arbete vi har bedrivit . Jag tackar ministern. Jag håller med om att är ett bra land. Det är jättebra att vi ökar livslängden, och jag hoppas att vi kan fortsätta att utveckla så att vi lever ännu längre och är friskare högt upp i åldrarna. Jag brukar säga: Alla vill må bra. När man mår bra har man miljoner önskningar. Men om man tappar hälsan och blir sjuk har man egentligen bara en önskan och undran: När blir jag frisk? Vad har jag för fel?Jag har tidigare understrukit betydelsen av våra levnadsvillkor. Vi hade en debatt i socialutskottet då jag lyfte upp levnadsvillkoren som en viktig orsak till hur vi mår och även när vi blir äldre. Levnadsvillkoren är det viktigaste även när det gäller äldres folkhälsa. Några av de andra viktiga är ekonomin, boendet och att man har en meningsfull sysselsättning och sociala nätverk. Ministern var inne på detta också.Alla äldre har inte tillräckligt bra levnadsvillkor. Det skapar grund till den ojämlika folkhälsan. Det kom en studie från som handlar om att ge omsorg mitt i livet och hur det påverkar arbete och försörjning. Den visar att 140 000 personer i åldern har minskat sin arbetstid eller helt slutat arbeta för att ta hand om anhöriga.Riksrevisionen säger att det kan vara så många som 1,3 miljoner anhöriga som går ned i arbetstid för att ge omsorg. Det är vanligast att ge omsorg bland dem i åldern . skriver att 900 000, alltså majoriteten av de 1,3 miljoner av dem som vårdar anhöriga, har ett vanligt jobb att sköta. Detta kan göra att det är extra svårt att få vardagen att fungera. Många anhörigvårdare drabbas själva av hälsoproblem, och det blir stressigt. De kan få ekonomiska svårigheter när de tvingas gå ned i arbetstid för att hinna med att vårda sina familjemedlemmar.Detta är också levnadsvillkor som kommer att påverka - om man nu går ned i arbetstid eller slutar arbeta. Det handlar om både pensioner och annat, och det kan bli bestående sjukdomstillstånd.Det här ska man ha med sig när man talar om att välfärden brister. har en generellt bra välfärd, men när den brister kan det få dessa effekter. Hur tänker socialministern på ett kraftfullt sätt föra in dessa viktiga levnadsvillkor i det framtida folkhälsoarbetet även för de äldre? Jag tror att det handlar om att vi fortsätter med den generella välfärdspolitik som vi har. Den når alla, och den betyder mycket för alla men mest för dem som har lite.Vi vet att skolan, som står högt upp på den politiska dagordningen, spelar en jättestor roll. De unga som inte klarar sig genom skolan med godkända betyg har det tuffare i många avseenden. Det kommer också att avspegla sig i den medicinska historiken för deras del.Detta är grundläggande. Som jag nämnde har vi i den mest jämlika livslängden. Det är någonting som är otroligt betydelsefullt, och jag kan naturligtvis slå mig för bröstet och säga att det beror mycket på sjukvården. Men sanningen är förstås att det i huvudsak beror på att vi har en god hälsa. Denna goda hälsa ska vi vårda, och vi ser en del utmaningar när det gäller en del barn och ungdomar. Jag vet att till exempel motion och kostfrågor är stora intresseområde. Där ser vi en ojämlikhet. Den som har turen att växa upp med föräldrar som leder barnen till idrottsanläggningar och som ger dem näringsrik mat har det naturligtvis bättre förspänt än den som har föräldrar som av olika skäl inte orkar med detta. Det blir mer skräpmat och mindre fysisk aktivitet. Här är socioekonomiska insatser av allra största betydelse.När man väl har kommit upp i en högre ålder har vi en situation där vården - eller man kanske ska säga omsorgen - inte alla gånger har hållit jämna steg med kunskapsutvecklingen. Vi vet att det finns fantastiskt mycket att göra. Om vi alla och överallt gjorde som man gör där vi lyckas bäst skulle vi åstadkomma fantastiska förbättringar, till exempel när det gäller att reducera antalet läkemedel som de äldre får. Vi vet att det inte är ovanligt att man äter 20-30 olika läkemedel, och dessa interagerar med varandra på ett sätt som inte är avsett. kan det leda till att den äldre tappar mycket av medvetandet. leder det till att man faller lättare än man annars skulle göra, och så vidare. Det påverkar kort sagt livskvaliteten på ett förödande sätt. Därför är det viktigt att vi sprider kunskapen om vad som kan göras.Jag ser glädjande nog att vi gör stora framsteg i detta avseende. Jag skulle kunna ge jättemånga exempel, men jag avstår av tidsskäl. Det här är någonting att bygga vidare på, för det spelar jättestor roll för de äldres hälsa.Summa summarum behöver vi fortsätta att gynna en hälsosam livsstil under de aktiva åren och se till att vi har en omsorg och vård, och aktiviteter över huvud taget, för äldre som gör att man kan hålla i gång så att vi lägger ytterligare friska år till dem som vi redan har. Vi får väl tillfälle, , att stå här och debattera igen. Du får ställa din interpellation, jag svarar och vi är rätt nöjda med det arbete vi har bedrivit. Jag tackar ministern. Han är inne på det här med levnadsvanor. De har stor betydelse för alla åldrar. Jag hoppas att ministern själv är ute och löptränar med jämna mellanrum så att han håller sig i trim. Det behöver man, inte minst i detta uppdrag.Vardagsmotion och bra kost är bra viktigt. Det gäller även att man får hjälp att sluta röka. Det handlar om måttligt med alkohol. Det är viktigt också för den äldre åldersgruppen, inte minst när många börjar bli kroniskt sjuka och multisjuka.Hur ska bra levnadsvanor bättre kunna främjas både för relativt friska äldre och för dem som behöver vård och omsorg, inte minst när privata vinstintressen kommer in i verksamheten?Socialministern nämner i sitt svar bland annat läkemedelsanvändningen bland äldre. Detta är en mycket viktig fråga inte minst för de äldre eftersom de blir alltmer multisjuka , som ministern var inne på. Men de flesta läkemedel är inte utprovade på äldre utan på friska yngre. Vi har haft en lång diskussion om att många läkemedel är utprovade på män men ej på kvinnor. Samma debatt bör lyftas upp när det gäller läkemedelsprövning på yngre men ej äldre.Är socialministern beredd att lyfta upp frågan om läkemedelsprövning specifikt för äldre? Jag tror att det är otroligt betydelsefullt att möta de äldre där de är. Det handlar om mycket olika situationer som ofta beror på vilka levnadsvanor som man har haft tidigare, men även annat kan spela roll, till exempel en stroke som inträffar, en hjärtinfarkt eller vad det kan vara.Det gäller att komma ihåg att de äldre lika lite som vi är en enhetlig grupp, utan det är enskilda personer, och de behöver individuellt bemötande. Det handlar förstås om att främja en aktiv livsstil också när man har blivit äldre, att man känner att man är med i samhällsbygget, att det finns en plats för en och att man inte blir förbigången. Det handlar om att ge dem som vill möjlighet att arbeta, så länge orken och motivationen finns där.Det handlar också om att utveckla vården och omsorgen. Till det hör naturligtvis också att ständigt se över de läkemedel som finns, så att de är ändamålsenliga gentemot de patientgrupper som förväntas äta dem. Där ser vi att vi gör stora framsteg, men förmodligen har vi stora framsteg framför oss ytterligare, inte minst när det gäller den del av folksjukdomarna som rör hjärnans sjukdomar, till exempel minnesfunktionsstörningar, vilket blir alltmer besvärligt i takt med att vi som befolkning blir allt äldre.Den här frågan lär vi få tillfälle att återkomma till . Det händer mycket positivt, men det finns utan tvekan utmaningar som följer av det att vi lever allt längre.