ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H110507 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:507 Alternativ till Förbifart av (V) till Statsrådet (M) Förbifart kan bli ett av största och dyraste motorvägsprojekt någonsin, med en slutnota kring (inklusive ränta). Motorvägsbygget kommer att leda till ökad vägtrafik och kraftigt försvåra för och att nå sina miljö- och kvalitetsmål. Av det skälet avfärdar vår expertmyndighet . Dessutom kommer ingreppen i delar av att bli omfattande. I och kring norra dras motorvägen i ytläge. Invånarna i dessa områden kommer att få en kraftigt försämrad närmiljö. Partikelnivåerna i Förbifart tunnlar kommer att bli så höga att det kommer att vara direkt skadligt att resa där. Ännu finns ingen lösning på detta problem. är i starkt behov av utbyggd kollektivtrafik och infrastruktur för gång- och cykeltrafikanter. Det behövs nya tunnelbanelinjer, tvärlinjer för att knyta ihop t-bana och pendeltåg, nya bussar, båttrafik och riktiga cykelbanor (inte livsfarliga cykelfält mitt i vägen). Byggs Förbifart omöjliggörs dessa investeringar. Ett konkret exempel på denna motsättning är hur regeringen hanterat intäkterna från trängselskatten i . har inte en enda krona av intäkterna från trängselskatten gått till kollektivtrafiken, trots att en del av syftet var just att kollektivtrafiken skulle byggas ut. Den borgerliga regeringen har tagit alla pengar till vägar, inte minst till de dyra projekteringskostnaderna för Förbifart . avslog regeringen överklaganden av Förbifart arbetsplan. annonserade statsrådet i ett pressmeddelande att Förbifart kan börja byggas (pressmeddelande från ). Det är ett mycket förvånande uttalande för att komma från ett statsråd eftersom viktiga delar av projektet är under rättslig prövning. Delar av Förbifart har exempelvis inte fått godkännande enligt . Det ska avgöras av Mark- och miljödomstolen i . De väntas inte komma med något domslut förrän tidigast . Därutöver har delar av detaljplanen överklagats av privatpersoner och organisationer. Dessa överklaganden har ännu inte avgjorts. Dessutom skriver regeringen i nämnda pressmeddelande att bygget endast kan startas i de delar av vägbygget som inte kräver tillstånd enligt annan lagstiftning än väglagen. Det torde vara en stor del av bygget som kräver annan lagstiftning än väglagen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att påbörja bygget av Förbifart innan det slutgiltiga godkännandet från miljödomstolen och andra rättsliga instanser kommit? Vilka delar av Förbifart bedömer statsrådet inte omfattas av prövning enligt annan lagstiftning än väglagen? Hur mycket av intäkterna från trängselskatten i närtid (2014–2018) avser statsrådet att använda till kollektivtrafik och utbyggd cykeltrafik? Avser statsrådet att skrota planerna på Förbifart och i stället lägga alla pengar på utbyggd kollektivtrafik och cykel- och gånginfrastruktur?
ip · H110508 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:508 Kostnadseffektiv miljö- och klimatpolitik av (S) till Miljöminister (C) Vi som arbetar med miljö- och klimatpolitik slås av att ordet kostnadseffektivt används väldigt flitigt i all kommunikation kring miljö och klimat som regeringen producerar. Vid närmare granskning visar det sig att ordet förekommer 48 gånger i regeringens stora klimatproposition (prop. 2008/09:162). Men även i de två större propositioner som undertecknat som kommit 2014 används ordet ofta. I kemikaliepropositionen (prop. 2013/14:39) finns det med 14 gånger och i propositionen kring biologisk mångfald (prop. 2013/14:141) 21 gånger. Det är uppenbart att ordet är en viktig ingrediens i regeringens politik och bärande för att förklara regeringens politik. Men när man börjar granska andra propositioner blir man ännu mer fundersam. Ordet kostnadseffektivt borde ju i så fall vara extra viktigt i de propositioner som producerar av finansministern, kan tyckas, eftersom finanspolitiken inte sällan handlar om kostnader. Men i den mycket omfattande propositionen (323 sidor) om förstärkta kapitaltäckningsregler som kom nu i vår förekommer ordet 0 gånger. Också i propositionen Nya mervärdesskatteregler (prop. 2013/14:224) saknas ordet helt. I budgetpropositionen (BP) finner vi dock ordet 15 gånger, vilket självklart innebär att ordet är oerhört mer sparsamt använt än i både kemikaliepropositionen och propositionen om biologisk mångfald eftersom BP har ett mycket större omfång. Men om man dessutom granskar de 15 förekomsterna finner man att 11 av dessa rör just klimat och miljö. Denna min lilla undersökning visar alltså att regeringens princip om kostnadseffektivitet endast verkar gälla klimat- och miljöpolitiken och är mycket sällsynt använt som begrepp på andra politikområden. Min fråga till miljöminister är: Varför är det just inom miljö- och klimatområdena som regeringen driver kostnadseffektiviteten så hårt?
ip · H110509 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:509 Långa handläggningstider för vapenlicens av (S) till Justitieminister (M) har många uppdrag från samhället: att sköta viltvården, bibehålla lagom stora viltstammar, minska skador, eftersöka trafikskadat vilt, avliva djur, dokumentera sjukdomar, besiktiga kött med mera. Det innebär att jägarkåren har ett stort ansvar och ett stort förtroende från samhället att sköta detta, vilket också görs på ett mycket bra sätt. Ett stor bekymmer är polisens långa handläggningstider av vapenlicenserna, i flera län orimligt långa handläggningar. Handläggningstiden för vapenlicenser är lång och i vissa fall kan en licensansökan ta många månader att behandla. Jägare rasar mot långa handläggningstider för vapenlicenser. Flera av dem har JO-anmält polisen för ärenden som inte har avgjorts efter att ansökan lämnades in. Bara hos polisen i finns en kö på 5 000 ärenden. Vapenhandlare har också märkt av de långa handläggningstiderna, som syns på raderna av sålda vapen som inte får hämtas ut. Det medför också orimliga konkurrensnackdelar för vapenhandlare i län med långa handläggningstider. Handlarna säljer jaktvapen som kunden lägger en handpenning på, ofta , och sedan får handlaren inte betalt förrän efter fyra . Därför vill jag fråga vilka insatser justitieministern tänker vidta för att viltvård och viltförvaltning inte ska lida skada av polisens långa handläggningstider för vapenlicens.
ip · H110510 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:510 "EU-medborgare utnyttjas i " av (S) till Statsrådet (M) Interpellationens rubrik kunde man läsa i flera tidningar i samband med EU-valrörelsen. I artiklarna redovisades att utsatta EU-medborgare i tvingas att arbeta utan lön, tigga och prostituera sig enligt en ny kartläggning. Enligt uppgift så finns det ingen som säger sig "äga" frågan. Jag vill därför fråga statsrådet vad han har för avsikt att göra för att förhindra ovanstående situation.
ip · H110511 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:511 Stödet till svensk idrott av i (S) till Kultur- och idrottsminister (M) Just nu genomför svensk idrottsrörelse en kampanj där man pekar på vikten av att stärka möjligheten för fler att idrotta. De lyfter bland annat fram att stödet till idrotten har legat stilla som kostnaderna har ökat. Detta har inneburit att många föreningar har tvingats att höja avgifterna, vilket har gjort att alla som vill inte har råd att vara med. är det land där klassklyftorna växer snabbast inom , och av det följer också en ökad ohälsa. Här har idrotts- och friluftsliv en viktig roll, men med den kostnadsutveckling som vi ser så har de allt svårare att kunna erbjuda alla möjligheten att delta. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga: Vad tänker kultur- och idrottsministern göra för att möjliggöra för fler att ta del av en aktiv fritid i form av idrottsaktiviteter?
ip · H110512 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:512 Förmögenhetsstatistik av (S) till Finansminister (M) Vi socialdemokrater har ingen avsikt att återinföra förmögenhetsskatten som avskaffades 2007. Däremot finns det behov av en förmögenhetsstatistik precis som av en inkomststatistik. En bra förmögenhetsstatistik är viktig för att vi ska kunna följa hur jämlikhet eller ojämlikhet utvecklas, om klyftorna växer eller minskar. Vi har nåtts av den föga smickrande nyheten att klyftorna växer snabbare i än i något annat OECD-land. Vi har halkat ned från första till fjortonde plats. Finansministern torde ha gjort stora insatser på detta område. Det handlar också om att kunna göra bedömningar av potentiella risker i det finansiella systemet. Det måste därför göras möjligt för och att följa hur hushållens förmögenhets- och skuldsättning utvecklas. Mot bakgrund av vilka fakta och argument vill finansministern inte ha en svensk förmögenhetsstatistik?
ip · H110513 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:513 Fördröjning av skatteförändringar av (S) till Finansminister (M) I budgetpropositionen föreslog regeringen ett kvotpliktssystem för biodrivmedel i bensin respektive diesel . Som en följd av kvotpliktssystemet föreslogs också att energiskatten skulle införas för biodrivmedel som blandas in i bensin respektive diesel. Syftet med kvotplikten och energiskattehöjningarna var att skapa förutsättningar för ökad låginblandning av biodrivmedel. För att energiskatteändringarna ska kunna träda i kraft krävs dock ett statsstödsgodkännande från . har inte fått något sådant. Kvotplikten och därmed följande energiskattehöjningar har därför inte kunna träda i kraft som planerat. Nuvarande regler för beskattningen gäller därför tills vidare. Inte heller vet vi vad som blir av det tänkta skatteavdraget för mikroproducerad el. Även här krävs statsstödsprövning från EU för att förslaget skulle kunna börja gälla från . Detta innebär att det nu råder osäkerhet på flera punkter kring vad som ska gälla skattemässigt för den som vill sälja sin överskottsel vidare. Skatter är viktiga spelregler för privatpersoner och företag. Det är olyckligt när det blir som i fallet med dessa två propositioner. Förtroendet för staten och dess styre undergrävs när beredning och beslutsfattande förefaller slarvigt och hattigt. Många vill se mindre snack och mer verkstad inom klimat- och miljöpolitiken och därför blir det här extra olyckligt. Mina frågor till finansministern är: Borde inte finansministern se till att propositioner bereds ordentligt så att skatteförändringar verkligen kan börja gälla det datum som är tänkt? Hur tänker finansministern föra dessa två ärenden vidare, och kommer de i hamn innan stänger för mandatperioden?
ip · H110514 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:514 Oberoende organ för bedömning av personskador av (S) till Socialminister (KD) Det finns stora brister vad gäller rättssäkerheten för personer som drabbas av trafikskador, arbetsskador, vårdskador och andra skador. Bland annat är ordningen för att få sin skada objektivt prövad och att få korrekt ekonomisk ersättning för främst inkomstbortfall mycket otillfredsställande och rättsosäker. Likartade fall kan i dagens system bedömas helt olika. När det gäller de trafikskadade är ett allvarligt problem försäkringsbolagens medicinska rådgivare som utan att ens träffa patienterna överprövar behandlande läkares utlåtande och gör sina bedömningar på endast skriftligt material. De medicinska rådgivarna arbetar på uppdrag av försäkringsbolagen och förnekar påfallande ofta att samband föreligger mellan en trafikolycka och de besvär som den skadade uppvisar. De medicinska rådgivarna har genom sin ställning ett avgörande inflytande över försäkringsbolagets beslut, ställningstagande och domstolarnas utslag. De medicinska rådgivarna är dock allt annat än opartiska, eftersom de är betalda av försäkringsbolagen. När det gäller sjukskrivningar så har regeringen ändrat regelverket. Konsekvensen är hårdare bedömningar och fler utförsäkringar. Även inom den allmänna försäkringen finns försäkringsmedicinska rådgivare, som arbetar på uppdrag av . När direktiv utgår om hårdare bedömningar så följer läkare dessa direktiv. Även dessa läkare kan överpröva behandlande läkare utan att ens träffa patienten. Det som nämnts gäller även för arbetsskadade som har stora problem med att få sina skador klassade som arbetsskador och att få ekonomisk ersättning för inkomstbortfall. När det gäller vårdskador är det betydligt färre än hälften av dem som har anmält en skada till Patientförsäkringen som får skadorna godkända som vårdskador enligt patientskadelagen och som får ekonomisk ersättning. Det finns dessutom inom detta område ett stort mörkertal av skador som aldrig rapporteras. Det är nu hög tid för ett helt oberoende organ, där läkare på ett opartiskt och objektivt sätt arbetar med att bedöma olika typer av skador: trafikskador, arbetsskador, vårdskador med mera. Det bör inte vara möjligt för försäkringsbolagen eller någon annan att välja eller anvisa läkare inom detta oberoende organ. Läkarna bör vara helt oberoende. Patienterna bör – i rättssäkerhetens intresse – ges möjlighet att träffa den läkare som gör bedömningen. Utrymme för en second opinion bör finnas, så att patienten får en bedömning från två oberoende läkare. Detta oberoende organ bör alltid anlitas när skador ska bedömas, i stället för det nuvarande systemet med försäkringsläkare av olika slag. Mina frågor till socialministern är: Tänker socialministern verka för ett oberoende organ för bedömning av personskador? Vad gör socialministern för att öka rättssäkerheten för de skadade – i första hand när det gäller försäkringsmedicinska bedömningar?
ip · H110515 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:515 Förhalade riksdagsbeslut av (S) till Statsminister (M) Mindre än en tredjedel av de tillkännagivanden som gjorde förra /2013 har genomförts av regeringen. Det är illa att regeringen förhalar riksdagsbeslut. En del tillkännagivanden handlar om att utredningar i viktiga frågor bör tillsättas, andra tillkännagivanden är skarpa beslut. Regeringen har resurser nog att genomföra beslut, om detta arbete prioriteras. Det handlar inte bara om förhalning, det förekommer även att regeringen trotsar . När det gäller fas 3 så beslutade att anvisningarna till fas 3 skulle stoppas. Trots riksdagsbeslutet har anvisningarna fortsatt, och fas 3 har ca 35 000 inskrivna. Ansvariga ministrar har inte sagt att de tänker följa beslut. Min fråga till statsministern är: Är det inte rimligt att regeringen prioriterar genomförandet av beslut, med tanke på att är högsta beslutande organ och regeringen arbetar på uppdrag av ?
ip · H110516 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:516 Bevarande av Marinens Musikkår av i (S) till Kultur- och idrottsminister (M) Just nu pågår arbetet med att förbereda nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut. Under detta arbete har det framkommit en stor oro över att Försvarsmakten vill göra förändringar inom Försvarsmusiken. Den svenska Försvarsmusiken är internationellt sett exceptionellt liten. rymmer organisationen tre musikkårer: Arméns Musikkår, Livgardets Dragonmusikkår och Marinens Musikkår. finns det farhågor som pekar på att försvaret, vill lägga ned Marinens Musikkår, en musikkår som funnits länge, och som med sina anor också är landets näst äldsta orkester, och en viktig del av vårt levande kulturarv. En nedläggning skulle innebära att en stor musikgenre försvinner. Det har kommit önskemål om att placera musikkåren under , med uppdrag till försvaret. Som kulturminister- och idrottsminister så borde det vara av intresse att denna musikgenre finns kvar även . Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor: Hur tänker kultur- och idrottsministern agera för att bevara det viktiga kulturarv som Marinens Musikkår utgör? Ser kultur- och idrottsministern en lösning i att flytta över ansvaret för Marinens Musikkår till ?
ip · H110517 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:517 Höjda fartböter vid vägarbeten av (S) till Justitieminister (M) I höjde man hastighetsböterna med det dubbla för dem som körde för fort förbi skyltade vägarbeten. så sänktes fartgränsen för återkallande av körkort vid dessa vägsträckor. Skälet var att dessa åtgärder behövdes för att komma till rätta med de arbetsproblem som finns för de människor som arbetar på vägen. Situationen är densamma i , att hög fart är orsaken till många allvarliga trafikolyckor i samband med vägarbeten. Vilka åtgärder tänker justitieministern vidta för att komma åt problemet med för höga hastigheter i samband med vägarbeten i ?
ip · H110518 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:518 Pensionärsskatten av (S) till Finansminister (M) Pension är uppskjuten lön, men trots det beskattas pension högre än lön. Sedan regeringen införde pensionärsskatten har en pensionär i genomsnitt betalat mer än en löntagare. Detta är inte rättvist, särskilt inte med tanke på att pensionerna sjunkit som lönerna stigit. Mina frågor till finansministern är: Ska denna utveckling med ett växande skattegap mellan pension och lön fortsätta? När tas steg i andra riktningen, så att skattegapet mellan beskattning och lön minskar? Borde inte skattegapet stegvis slopas helt och hållet?
ip · H110519 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:519 Fusk i livsmedelskedjan av (S) till Landsbygdsminister (C) inrättade 2007 en databas för livsmedelsbedrägerier. Första året registrerades 49 fall med livsmedelsfusk. registrerades 1 538 fall i samma databas. I bedriver bondeorganisationen en kampanj mot fusk i livsmedelskedjan. Det här är två exempel på hur man uppmärksammat det stora och växande problemet med fusk inom livsmedelsbranschen. Jag vill därför fråga landsbygdsministern: åtgärder har ministern vidtagit för att motverka samma utveckling i ?
ip · H110520 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:520 Tidsplan för förbättrade etableringsmöjligheter för digital industri av (S) till Finansminister (M) Förutsättningarna för den digitala industrin har varit ett hett ämne i , och regionalt har näringsliv och politik samlat sig för att med gemensamma krafter skapa intresse för etablering av en ny framtidsbransch. Vi har också påtalat behovet av en nationell strategi och behovet av att se över de konkurrensnackdelar som uppkommit på bland annat energiskattesidan. interpellerade jag finansministern i ämnet, som då inte hade några svar att ge. Dagen efter gick det dock att läsa i att finansministern vill förbättra etableringsmöjligheterna för företag inom tjänste- och servicesektorn och bli mer konkurrenskraftiga i förhållande till våra nordiska grannländer samt göra en bredare översyn av energibeskattningen. Det föranleder mig att återigen ställa följande frågor till finansministern: Om intresset finns att se över energibeskattningen, och den digitala industrins förutsättningar, hur ser finansministerns och regeringens tidsplan ut? När tillsätts utredningen och när beräknas en proposition kunna föreläggas
ip · H110521 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:521 E4-omdragning i av (S) till Statsrådet (M) kommun har genomfört en folkomröstning gällande en ny centrumbro över . Behovet av en ny bro är stort då staden dras med stora luftkvalitetsproblem i de centrala delarna. Problemen är så stora att bostäder inte får byggas. Resultatet av folkomröstningen blev nej till byggande av centrumbron. Allianspartiernas argument har varit att det är viktigare att få en omdragning av som skär genom centrala staden. Att detta projekt inte finns med i planerna tycks inte vara relevant enligt allianspartierna i . Avser statsrådet att tidigarelägga en omdragning av genom ?
ip · H110522 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:522 Regionalisering av åklagare i av (S) till Justitieminister (M) och regeringen har tillfört stora resurser till rättsväsendet. Syftet har varit att förstärka och effektivisera verksamheten för att kunna uppnå målen om minskad brottslighet och ökad trygghet. kan vi dock konstatera att tillskottens påverkan på verksamhetsresultaten varit blygsam. Detta säger i sin rapport . Regeringen har vidtagit flera åtgärder som syftar till effektivisering, bland annat har flera utredningar tillsatts. konstaterar dock att dessa inte har givit ett förväntat resultat. Åtgärderna har inte fått genomslag i verksamheten eller i resultaten och det är oklart vad insatserna gett i form av ökad effektivitet. Man konstaterar också att det saknas viktig kunskap för styrning av rättsväsendet och att regeringen inte har säkerställt att det finns tillgång till den kunskap som behövs för verksamheten och resultaten. Det finns också brister i myndigheternas uppföljning av verksamheten i termer av resultat, tid och kostnader. Viktiga resultat redovisas inte av myndigheterna, och regeringen har inte heller ställt krav på sådan uppföljning. Allt detta är enligt . En viktig faktor i frågan om huruvida rättsväsendet sköts effektivt är naturligtvis åklagarämbetets arbetssätt, styrning, utvärdering och uppföljning. ifrågasätter rättssäkerhet såväl som ekonomi, tid och – inte minst –resultat. En viktig faktor i sammanhanget är att åklagarmyndigheten de senaste 10–15 åren dragit in åklagarresurser på många håll ute i länen. I har och förlorat sina åklagare som i stället flyttats till . Detta innebär att rättssäkerheten inte kan garanteras (enligt polischefer i de båda städerna), handläggningstiderna har förlängts, och åklagare som förundersökningsledare på plats existerar inte. Inte ens gäller detta vid barnbrott där det uttryckligen sägs i lagen att åklagare fysiskt ska närvara. Polis får i stället packa mängder med materiel i kappsäckar och ta sig ned till där åklagarna finns. Skälet till att man tagit bort åklagare från dessa orter är enligt justitieministern att åklagarna kan tillgodoses kompetensutveckling i högre grad om samtliga finns på en och samma ort. Att rättssäkerheten äventyras och att verksamheten blir ineffektiv genom långa handläggningstider väger alltså lättare. Min fråga till justitieministern är: Hur har ministern och regeringen åtgärdat kritiken från och vad avser ministern att vidta för åtgärder avseende bristen på åklagare i bland annat och ?
ip · H110523 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:523 Omförhandling av skatteavtalet med av (S) till Finansminister (M) presenterade en rapport med allvarlig kritik mot regeringens sätt att sköta skatteavtalen. hänvisar också till en interpellationsdebatt om nedanstående ämne och konstaterar att vilseförts av regeringen. konstaterade 2011 att skatteavtalet är ofördelaktigt för och framför allt för de kommuner som har många gränspendlare. beslutade att ge regeringen i uppdrag att omförhandla avtalet. , som innebär att det allra mesta av skatteintäkterna från gränspendlarnas inkomster stannar i , är ett stort både reellt och psykologiskt gränshinder. De allra flesta skattebetalare vill att deras skattepengar ska komma den kommun till del där de bor och där de nyttjar välfärden. har i sin tillväxtstrategi pekat ut slumrande möjligheter som ett nationellt fokus. borde göra detsamma och i praktisk handling ta sig an beställning om en omförhandling av skatteavtalet. Min fråga till finansministern är: På vilket sätt har ministern och regeringen fullföljt beslut, och vilket är resultatet?