ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H110422 · 2014-04-04 00:00:00 — Interpellation 2013/14:422 ojämlikhet över landet av (S) till Statsrådet (KD) När kroppen har blivit lite skröplig, kraften tryter och man behöver hjälp med en del saker för att klara vardagen tappar man i stor utsträckning den egna rätten till att själv bestämma över sitt liv, och då menar jag innehållet i sin dag. Äldre är ingen enhetlig grupp, där man kan sätta gemensamma regler som gäller alla, utan var och en måste ha ett eget val när det gäller sin vardag och dess innehåll. varierar det valet och innehållet oerhört mycket beroende på var man bor och det är inte rimligt att det är alltför stora skillnader. har samhället ett vårdperspektiv, men det bör i stället skifta till ett perspektiv där de äldre har mer inflytande över innehållet i sin hjälp och omsorg. Hur reglerna är utformade och vilken hjälp man kan få, när man kan få den och vad man betalar skiftar så oerhört mycket mellan kommunerna att det inte är rimliga skillnader. Jag har följande fråga till statsrådet : Finns det någon tanke eller några intentioner om att arbeta för att det ska vara en mer rättvist fördelad vård och omsorg?
ip · H110423 · 2014-04-04 00:00:00 — Interpellation 2013/14:423 Personaltillgången i äldreomsorgen av (S) till Statsrådet (KD) står inför stora utmaningar när det gäller vård och omsorg om våra äldre, nu och . En av dessa utmaningar handlar om att få fler händer i vården. Till viss del är det naturligtvis en resursfråga i kommunerna, men det handlar också om att det ska finnas arbetskraft att tillgå: personer som vill och kan jobba med vård och omsorg om våra äldre. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vilka initiativ har statsrådet och regeringen tagit för att komma till rätta med denna utmaning? Vilka konkreta resultat tycker sig statsrådet kunna se?
ip · H110424 · 2014-04-08 00:00:00 — Interpellation 2013/14:424 Lagen om offentlig upphandling av (V) till Statsrådet (KD) För är frågan om ett förbud mot vinster i välfärden central. Vi menar att vinstintresset leder till en kommersialisering av hela välfärden och att den i stället för behovsstyrd blir efterfrågestyrd och att demokratin urgröps. Dessutom leder det till fördyringar. Vinster ska plockas ut och reklam ska saluföra bolagen. Detta leder till att personalen pressas, och de otrygga anställningarna ökar. Vårt förslag innebär att vinstdrivande bolag inte tillåts verka i välfärden, men det blir möjligt med en mångfald av andra utförare. Det kan vara kooperativ, ideella organisationer såsom Röda Korset eller stiftelser såsom diakoni. Det kan självt fatta beslut om. Vår linje stärks nu ytterligare eftersom EU också lägger fram nya direktiv till grund för en ny lagstiftning kring lagen om offentlig upphandling (). Även i vår modell där alternativa icke vinstdrivande utförare tillåts kommer det att behövas lagstiftning kring upphandling av dessa aktörer. Många kommuner har länge velat reservera upphandlingar för icke vinstdrivande bolag, så kallat non-profit, men har förhindrats av nuvarande lagstiftning om . visar det sig att det kan komma bli möjligt om tar den chans som ges. I en ännu preliminär rapport som beställt hävdar förbundsjuristen på Kommuner och Landsting att skattefinansierade välfärdstjänster inte omfattas av EU:s nya direktiv om offentlig upphandling. Rapporten visar att kan ändra så att välfärdstjänster som i huvudsak är skattefinansierade kan läggas utanför så att det blir tillåtet för en kommun att till exempel kräva att leverantörer av skattefinansierad välfärd saknar vinstsyfte eller att de har kollektivavtal. utgår från en bestämmelse i EU:s nya direktiv om offentlig upphandling enligt vilken direktivet inte omfattar det EU kallar icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse. Han argumenterar för att skattefinansierade välfärdstjänster är icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse samt att de därför helt faller utanför . Till stöd för detta åberopar han flera avgöranden från och också ett från Eftadomstolen om norsk barnomsorg (gäller också för ). Enligt en bestämmelse i det nya direktivet blir det tillåtet att reservera upphandlingar av välfärdstjänster till non-profit-organisationer. Men regeln har begränsningar. Ett kontrakt får löpa över högst , och i nästa upphandling får leverantören inte delta. Men om väljer att anta egna regler för upphandling av skattefinansierade välfärdstjänster kan vi välja bort dessa begränsningar. Om rapportens tolkning av direktiven är korrekt så förändras förutsättningarna radikalt för upphandling av skattefinansierade välfärdstjänster. Mina frågor till statsrådet blir därför följande: Avser statsrådet att låta utreda möjligheterna att lägga de skattefinansierade välfärdstjänsterna helt utanför så som SKL:s förbundsjurist menar är möjligt att göra? Anser statsrådet att inte bör omfatta de skattefinansierade välfärdstjänsterna?
ip · H110425 · 2014-04-08 00:00:00 — Interpellation 2013/14:425 A-kassan som blivit lägre än försörjningsstödet av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) står många utan arbetslöshetsförsäkring vid arbetslöshet, och nästan ingen får ut en ersättning som är inkomstbaserad. har a-kassan dessutom blivit lägre än försörjningsstödet. Den moderatledda regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen har gått så långt att den ger lägre ersättning än försörjningsstödet. Nästan varannan, 115 000 personer, som har försörjningsstöd i har det av det enda skälet att de är arbetslösa. Studerar man statistik över orsaker till försörjningsstöd blir det tydligt att bara en av sju i har försörjningsstöd av de skäl som lagen syftade på – att vara ett tillfälligt och sista skyddsnät. Hur dålig kan arbetslöshetsförsäkringen tillåtas bli innan regeringen är nöjd? Tänker arbetsmarknadsministern ta initiativ att höja ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen?
ip · H110426 · 2014-04-08 00:00:00 — Interpellation 2013/14:426 Åtgärder med anledning av kritik mot riskkapitalförsörjning av (S) till Näringsminister (C) Det krävs aktiv näringspolitik för att vi ska kunna pressa ned den rekordhöga arbetslösheten i landet. Framför allt handlar det om stöd till småföretag, där den helt övervägande delen av nya arbetstillfällen tillkommer. Tillgång till riskkapital är en nödvändig förutsättning för deras möjlighet att expandera och anställa fler. Därför måste riskkapitalförsörjning stärkas och effektiviseras. har granskat om de statliga insatserna för riskkapitalförsörjning lever upp till de målsättningar på området som regeringen uttryckt i olika propositioner och andra skrivelser till . Enligt denna granskning är det system för statlig riskkapitalförsörjning som utvecklats svåröverskådligt och når inte de övergripande målsättningar på området som regeringen gett uttryck för. Av granskningen framgår också att det förekommer flera fall av överlappande verksamheter i de statliga insatserna för riskkapitalförsörjning. Detta beror på att insatserna har tillkommit utifrån olika utgångspunkter vid olika tillfällen och har därmed resulterat i dagens svåröverskådliga system. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta med anledning av kritik mot riskkapitalförsörjningen i landet? Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att åstadkomma bättre resultat när det gäller målstyrning och faktiskt utfall i fråga om riskkapital?
ip · H110429 · 2014-04-09 00:00:00 — Interpellation 2013/14:429 Tullstation och smuggling av (S) till Finansminister (M) Regeringen bör i dialog med få till stånd en omprövning av nedsläckningen av tullstationen vid . Drygt 868 000 personer reste via hamn och det fraktades nära gods . vill överföra tullklareringen till , och brottsbekämpningen ska ske via stickprovskontroller utförda från mobila enheter. Företrädare för , kommunen och hamnen är djupt oroade. Det pågår en omfattande utbyggnad av hamn, och förhoppningen är att trafiken till hamnen ska fortsätta att växa. En växande hamnverksamhet i uppges vara starkt kopplad till de strängare miljökrav som gäller för fartygsbränslen och därmed ökade bränslepriser, vilket gynnar hamn, som erbjuder den kortaste vägen till och över . Jag tror att det är rätt uppenbart för alla att det svenska gränsskyddet successivt har försvagats. Allt färre ögon spanar vid gränserna, och underrättelseverksamhet kan aldrig helt ersätta fysisk närvaro vid gränspassagerna. Att tullen syns har i sig en preventiv och legitimitetsskapande verkan. Den som vill smuggla ser hotet om upptäckt i tullpersonalens gestalt, och den vanlige medborgaren ser att myndigheterna i bryr sig. Det finns tullare vid våra gränser som hindrar knark och vapeninförsel, tänker de. De slumpmässiga kontrollerna vid gränserna innebär också att nya, tidigare ej lagförda, smugglare upptäcks. Underrättelseverksamheten är mer inriktad mot kända vaneförbrytare. Trots att gör många beslag finns ändå en oroande känsla av att narkotikainförseln ökat med försvagat gränsskydd. Medierna rapporterar om fallande priser på olika narkotika, vilket antyder omfattande införsel. förhindrar också den mer affärsmässiga införseln av alkohol och cigaretter i stora mängder, en införsel som i okänd omfattning är kopplad till grov, organiserad brottslighet. Regeringen har höjt både tobaks- och alkoholskatterna. Nya stora höjningar har annonserats, och rimligen ökar då också lönsamheten för smuggling av dessa varor. Det känns givetvis då oroande med borttagandet av ett antal spanande ögon i en hamn som , med intensiv godstrafik till och från och samt transittrafik till . Tullens frånvaro öppnar för ökad införsel av illegala droger och stora mängder alkohol eller cigaretter. Även snus förefaller finansministern vilja göra till en bra smuggelvara. När lastbilsklareringen ska ske först i finns det ju goda möjligheter att genomföra andra affärer under vägen dit. De mobila spanarnas insatser torde bli betydligt mindre än när man, som , har en tullstation med fast personal. Det är märkligt att regeringen inte ser sambandet mellan höjda alkohol- och tobaksskatter å ena sidan och smuggling å den andra. Rimligen borde resurser mot bakgrund av detta ökas, och detta tillsammans med en rad andra faktorer, till exempel miljöhänsyn, borde tala för att behålla fast bemanning och klarering i . Mina frågor till finansministern är: Avser ministern att föra en dialog med kring tullverksamheten i ? Hur avser ministern att förhindra en ökad inströmning av narkotika, alkohol, cigaretter med flera varor via då tullverksamheten tas bort?
ip · H110430 · 2014-04-09 00:00:00 — Interpellation 2013/14:430 E-tjänster inom äldreomsorgen av (S) till Statsrådet (KD) Eftersom antalet äldre ökar måste få anställda inom äldreomsorgen ta hand om allt fler äldre. Det finns ett allt större vårdbehov, tillsammans med ökande svårigheter att rekrytera vårdpersonal och en alltmer pressad ekonomi. Med hjälp av nya digitala lösningar, e-tjänster, kan kommuner reducera kostnaderna inom med fram , enligt en forskningsrapport som presenterades av . Anställda kan få avlastning och hinna få mer tid till de äldre om digitala hjälpmedel används på rätt sätt. För att slå vakt om välfärden och förbättra kvaliteten kan utvecklade och förnyade arbetsmetoder med digital teknik vara lösningen. Det behövs en ökad förståelse för de digitala möjligheterna. Det kan vara allt från direktkontakt med sköterska via webbkamera, nattillsyn, robotdusch, blodtrycksmätare, att slippa fylla i svåra blanketter och att få avlastning av administration med hjälp av dator eller smart telefon med mera. Det finns stora samhällsekonomiska fördelar med att införa e-tjänster såväl inom som på äldreboenden. Kommunerna skulle kunna hindra de skenande kostnaderna och göra besparingar på tunga, slitande, stressiga jobb genom att använda digitala tjänster, inte bara inom äldreomsorgen utan också inom andra välfärdsområden. Avser äldreministern att ta ett samlat grepp och initiera utvecklings- och standardiseringsprojekt för e-tjänster inom äldreomsorgen?
ip · H110431 · 2014-04-25 00:00:00 — Interpellation 2013/14:431 Avsaknaden av förslag till åtgärder mot långtidsarbetslösheten av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) I regeringens ekonomiska vårproposition 2013/14:100 förespås att långtidsarbetslösheten kommer att öka . Redan i samband med propositionsförteckningen för vårterminen i 2014 förväntades att arbetsmarknadsministern skulle komma med nya förslag för att råda bukt på den ökande långtidsarbetslösheten för framför allt unga, men inga förslag läggs. Jag har följande fråga till arbetsmarknadsministern är: Är ministern och regeringen nöjd med utvecklingen på svensk arbetsmarknad för gruppen långtidsarbetslösa?
ip · H110432 · 2014-04-10 00:00:00 — Interpellation 2013/14:432 Unga som fastnar i fas 3 av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) har högre arbetslöshet än andra jämförbara länder i . Antalet långtidsarbetslösa unga är så många som när den moderatledda regeringen tog över makten. EU riktar krisstöd till för problemen med den höga ungdomsarbetslösheten. Allt fler unga fastnar i fas 3 eftersom de inte har tillräckligt med utbildning eller erfarenhet. Alltför många saknar gymnasieutbildning, vilket gör det svårt att få en anställning. Matchningen på svensk arbetsmarknad har försämrats kraftigt. Många arbetsgivare vill anställa personal men rätt kompetens saknas hos de sökande. Regeringen lovade lägre arbetslöshet och minskade klyftor. har de dock i stället prioriterat skattesänkningar före investeringar i jobb och utbildning. har skolresultaten försämrats kraftigt. Svenska elever har störst kunskapsras inom hela . Färre unga har möjlighet att studera på högskolan, trots att kompetensen efterfrågas av arbetsgivarna. Det är anmärkningsvärt att arbetsmarknadsministern inte har lagt fram en enda proposition för att komma till rätta med arbetslösheten, trots den höga ungdomsarbetslösheten och massarbetslösheten som har ökat som regeringen har haft makten. Det behövs framtidsinriktade investeringar i jobb och utbildning för att minska arbetslösheten för unga människor. Jag vill därför fråga ministern: Är ministern nöjd med situationen för våra arbetslösa ungdomar? Varför lägger ministern inte fram några förslag till åtgärder för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten?
ip · H110433 · 2014-04-10 00:00:00 — Interpellation 2013/14:433 Statliga jobb i hela landet av (S) till Statsrådet (KD) av statlig verksamhet har lett till att den statliga verksamheten på mindre orter har försvunnit och den har koncentrerats till större städer. Det innebär att nödvändig samhällsservice till enskilda människor, företag och kommuner har försämrats. Det innebär också färre arbetstillfällen för lokala företag, då underlaget för inköp av service och tjänster minskar. Den kanske allvarligaste följden av nedläggning av statlig verksamhet är att kompetensen på en ort och i en region sjunker. Vanligen är det ledningsfunktioner och kvalificerade handläggartjänster som flyttas, och de jobb som blir kvar är enklare rutinarbeten. För att pressa ned den rekordhöga arbetslösheten i landet krävs en lång rad olika åtgärder. Det krävs investeringar för att bygga hela landet starkt. Statlig verksamhet är en viktig del i detta. Genom samarbete med lokala företag, kommuner och andra aktörer kan man stärka utvecklingskraften och skapa tillväxt även på mindre orter. Att det dessutom skulle sänka statens kostnader genom lägre hyror och lägre personalomsättning skulle vara väl använda skattepengar. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det ska finnas tillgång till kvalificerade statliga arbeten i hela landet?
ip · H110434 · 2014-04-11 00:00:00 — Interpellation 2013/14:434 Stöd till kvinnojourer av Per (MP) till Statsminister (M) Statistik visar att allt fler kvinnor avvisas från kvinnojourerna på grund av platsbrist. Det finns ett stort behov av ett ordentligt statligt grundstöd till kvinnojourernas verksamhet, inte bara till tillfälliga projekt. I statsminister jultal 2011 utlovade han ökat stöd till kvinnojourer som en del i att förstärka skyddet för utsatta kvinnor. Men regeringens nya regler på området har inneburit en försämring för många kvinnojourer. Många kommuner förlitar sig helt på ideellt arbetande kvinnojourer för att skydda sina kvinnliga invånare som utsätts för våld i hemmet. Ändå är kvinnojourernas verksamhet osäker. De måste söka nya pengar i form av projektbidrag i stället för att få en grundläggande, långsiktig finansiering av sin skyddsverksamhet som säkrar kvaliteten. Anställda måste varslas eftersom jourerna inte vet om de får fortsatta resurser. De flesta som tar emot våldsutsatta kvinnor och barn på jourerna får ingen ersättning alls, utan arbetar ideellt. När trycket blir högt och jourerna blir fulla tvingas de dessutom neka våldsutsatta kvinnor och barn hjälp och stöd. För vissa kan en dags väntan på att få skydd vara en fråga om liv eller död. har antalet kvinnor som nekas plats ökat kraftigt – fler kvinnor nekades plats på kvinnojourer jämfört med föregående år. Kvinnojourer måste få statliga resurser så att de kan bedriva långsiktig, oberoende skydds- och stödverksamhet. De ska inte behöva ansöka oftare än till exempel . Det är nödvändigt för att stödet ska vara professionellt och tillräckligt. Det statliga bidraget ska vara i förhållande till det antal människor som bor i jourens eller jourernas geografiska område. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsminister : Avser statsministern att vidta åtgärder så att de kvinnor som är i behov av samhällets skydd och stöd också får det?
ip · H110436 · 2014-04-11 00:00:00 — Interpellation 2013/14:436 Allvarliga brister i den långsiktiga ekonomiska och organisatoriska planeringen av försvaret av (S) till Försvarsminister (M) är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. I den publicerade rapporten 2014:7 har granskat om tillräckliga åtgärder har vidtagits för att skapa ekonomiska förutsättningar för att uppnå inriktningen för försvaret. Granskningen har också omfattat en bedömning av vilken roll frågor om långsiktig ekonomi har spelat vid viktiga beslut om försvarets framtida inriktning. övergripande bedömning är att de åtgärder som har genomförts för att åstadkomma ekonomiska förutsättningar för omställningen av försvaret inte är tillräckliga. bedömer vidare att frågor om långsiktig ekonomi har haft en alltför underordnad roll i de olika underlag som togs fram inför beslut. Med anledning av , som belyser allvarliga brister i den långsiktiga ekonomiska och organisatoriska planeringen av försvaret, vill jag fråga försvarsministern: konkreta åtgärder planerar ministern att genomföra för att ta itu med de problem som framställs i rapporten?
ip · H110437 · 2014-04-11 00:00:00 — Interpellation 2013/14:437 Deportationer av asylsökande med asylrätt av (MP) till Statsrådet (M) Rätten till asyl är en universell rättighet. Denna mänskliga rättighet stadgas även i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna , där artikel 14 lyder: Var och en har rätt att i andra länder söka och åtnjuta asyl från förföljelse. har anslutit sig till denna konvention och är således förpliktat att leva upp till dess bokstav och intention. Just därför har vi det nu stadgat även i vår utlänningslag. I utlänningslagens 4 kap. 1 och 3 §§ anges att var och en som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i, därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp, och – inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av detta lands skydd ska tillerkännas rätten till asyl. Det finns starka skäl att ifrågasätta om denna legala rättighet alltid tillämpas av våra myndigheter, exempelvis av . Fallet med Ghader Ghalamere, som har sökt asyl i och vars fall uppmärksammas , tycks visa just detta. Ghader Ghalamere har tillhört den kurdiska motståndsrörelsen i . Han har dessutom varit gerillasoldat i syfte att försvara det fria ordet, de demokratiska principerna och sitt land – . Detta har han klara belägg för. Att som gerillasoldat bekämpa den iranska regimen utgör kulmen på motstånd mot regimen. Straffet för ett sådant agerande är oftast avrättning eller i bästa fall fängelse på livstid. Att trots denna märkbara risk för liv och hälsa avslå hans ansökan om asyl och att dessutom besluta om att sätta denna asylsökande person i händerna på den iranska regimen är frånstötande och strider enligt mitt förmenande mot utlänningslagen och dess intentioner. Tyvärr är detta fall inte unikt. har kritiserats för att man har åsidosatt asylrätten. har varit en av de organisationer som har uttryckt skarp kritik. Med ovanstående som bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att förhindra att svenska myndigheter, såsom , bryter mot asylrätten genom att deportera asylsökande som bevisligen riskerar förföljelse, fängelse, tortyr eller dödsstraff?
ip · H110438 · 2014-04-15 00:00:00 — Interpellation 2013/14:438 framtid av (S) till Finansminister (M) hade vid utgången av 2 347 tillsvidareanställda (källa: budgetpropositionen 2008). I anslagsäskande till regeringen i vår anges att vid utgången av hade 2 096 anställda (1 889 årsarbetskrafter). räknar med att ha 1 918 anställda. prognos för åren 2014–2017 visar ett ackumulerat underskott om , trots att arbetat med ekonomin. kommer ekonomiska situation vara akut, på grund av de stora investeringar som gjorts och anses krävas med anledning av den nya tullagstiftningen, union customs code, och dess krav på elektroniskt informationsflöde mellan länder. räknar därför med att ha 1 918 anställda. skriver i sitt anslagsäskande självt att kärnverksamheten i är brottsbekämpning och effektiv handel. Båda dessa är personalintensiva, och det är svårt, för att inte säga omöjligt, att dra ned på bemanningen och upprätthålla kärnverksamheten. menar sig bedriva en för samhället viktig verksamhet, och det finns en kontinuerligt ökande efterfrågan för att förenkla handeln, säkra konkurrensneutraliteten och upprätthålla gränsskyddet för att bidra till ett tryggt samhälle för både medborgare och företag. Trots att rekrytering har varit prioriterat framför andra investeringar har varit tvunget att minska sin bemanning. Finansministern har knappast varit omedveten om problem. och fördes en intensiv debatt om problem som resulterade i extra anslag i tilläggsbudgeten. I en rad socialdemokratiska interpellationer påtalades hur tullstationer lades ned och stora hål slets upp i gränsskyddet. Ett tag skulle all tullverksamhet i hela i princip läggas ned. Inflödet av illegala varor i är uppenbarligen stort, och lyckas bara stoppa mycket begränsade delar av detta. I fråga om alkohol och tobak spelar givetvis prisskillnader mellan närliggande länder en stor roll för smuggling. Regeringen höjer nu drastiskt priserna på alkohol och tobak som nedrustningen av tullskyddet fortsätter. Den fasta tullstationen i försvinner, och det blir allt glesare i andra hamnar – inte minst i . Brottsbekämpning ska alltmer bedrivas av mobila patruller vars närvaro , nätter och uppenbarligen har sina brister. Regeringen annonserar också i vårpropositionen att statliga myndigheter måste vara beredda att spara ännu mer. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansministern: Vad är motivet till det succesivt försämrade gränsskyddet och den ökande mängden illegala varor i ? Hur få anställda menar ministern att kan ha för att upprätthålla sin kärnverksamhet?