ip · H210106 · 2014-11-05 00:00:00 — Interpellation 2014/15:106 Medelhavsinstituten av Per (M) till Statsrådet (S) i , och kan svenska forskare inte bedriva någon form av fältprojekt i de berörda länderna. De kan inte ta till vara allt det arkeologiska material som svenskar grävt upp och som instituten som utländsk arkeologisk skola ansvarar för. I budgetpropositionen kunde vi läsa att statliga medel till Medelhavsinstituten i , och kommer att mer än halveras 2016 för att sedan helt avslutas . Eftersom de här tre instituten är stiftelser och statens medel står för driften riskerar detta själva grundvalen för institutens överlevnad. I budgeten står följande: ”Regeringen beräknar att anslaget minskar med 2016 och med ytterligare . Minskningen avser bidragen till de . Finansieringen från staten till instituten avslutas därmed.” Dagen efter att budgetpropositionen lämnats till ger statsrådet en intervju till P1:s , som återges enligt följande: , minister för högre utbildning och forskning, backar nu och säger att det inte alls är bestämt att de ska läggas ned. Frågan ska först utredas, säger ministern, som tar åt sig av kritiken: – Det är ju så att i en budgetprocess måste regeringen se över alla anslag, och det här var ett av de anslag som kom upp i partiförhandlingarna, säger . Hur kommer det sig att det kom upp? – Det kan jag inte svara på, men jag tycker det är viktigt att säga att det här förslaget gäller inte utan –2017, så vi upplever att vi har gott om tid att samla ihop alla de synpunkter och den kritik som har kommit, och eventuellt får vi återkomma i frågan . Finns det någon kritik mot Medelhavsinstitutens verksamhet? – Nej, det gör det inte. Varför har ni inte utrett frågan innan ni föreslår det? – Det är för att vi känner att det finns gott om tid. Det här är inte ett skarpt förslag , och det är mycket möjligt att i den här processen så har inte alla fakta eller konsekvenser blivit fullt belysta. kan vi ta till oss av den här kritiken och träffa dem som är berörda och lyssna in deras argument. Mot bakgrund av dessa skilda besked vill jag fråga statsrådet följande: Vilket besked gäller, det som givits i budgetpropositionen eller det som givits till ? Vilken beredning har föregått regeringens avisering till att avsluta den statliga finansieringen till Medelhavsinstituten? Vilken signal tror ministern att detta skickar till humanioran som vetenskap vid de svenska universiteten? Per har med anledning av den aviserade neddragningen av Medelhavsinstitutens anslag i budgetpropositionen frågat mig vilket besked som gäller, det som givits i budgetpropositionen eller det som givits i intervju i , vilken beredning som har föregått regeringens avisering till att avsluta den statliga finansieringen till Medelhavsinstituten samt vilken signal som jag tror att detta skickar om humaniora som vetenskap vid de svenska universiteten. Jag meddelade i ett pressmeddelande att de även fortsatt kommer att få direkta verksamhetsbidrag och att aviseringen om minskat verksamhetsbidrag är aktuell efter att vi har granskat institutens finansieringsmöjligheter. Medelhavsinstituten har utöver de direkta verksamhetsbidragen även externfinansiering av verksamheten från till exempel . Instituten har dock kostnader för drift och underhåll av fastigheterna, och de direkta verksamhetsbidragen från staten behövs därför bland annat för att bidra till att täcka de driftskostnaderna. Som jag även framförde i en radiointervju är det självklart att en ny regering behöver ta ett helhetsgrepp i en budgetprocess och se över alla anslag i syfte att finansiera viktiga reformer. Vi har sedan budgetpropositionen presenterades haft kontakter med Medelhavsinstituten och naturligtvis tagit del av de synpunkter i frågan som har inkommit från både enskilda individer och olika typer av organisationer. Jag har tagit till mig av de farhågor som har väckts kring institutens möjligheter till alternativ finansiering. Därför väljer vi nu att fortsätta vårt direkta verksamhetsbidrag till instituten. Jag vill avsluta med att besvara Per Bills tredje och sista fråga om vilken signal jag tror att detta sänder om humaniora som vetenskap vid de svenska universiteten. Humaniora och samhällsvetenskap har varit mindre prioriterade av de borgerliga partiernas forskningspolitik. De två senaste forsknings- och innovationspropositionerna har innehållit få eller inga som helst satsningar på de forskningsområdena. Regeringen har därför valt att öka stödet till just humaniora och samhällsvetenskap och föreslår i budgetpropositionen en satsning om för ökad kvalitet i utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap samt stöd till lärar- och förskollärarutbildningar. beräknar regeringen att stödet ska öka ytterligare till för ökad kvalitet. Jag har fått god möjlighet att på allvar sätta mig in i Medelhavsinstitutens verksamhet, som spänner över många fält och berör både forskning och utbildning på olika nivåer inom humaniora och samhällsvetenskap, liksom fältarkeologisk verksamhet men också främjande av en bredd av olika kulturverksamheter. Medelhavsinstituten är ett slags forskningens infrastruktur för humaniora och samhällsvetenskap, och instituten är viktiga noder i ett större nätverk av internationella forskningsinstitut. Därför har de en viktig funktion som kontaktytor för möten av olika slag mellan människor men också mellan kulturer. Regeringen har redan visat sin avsikt att stödja humaniora och samhällsvetenskap och prioriterar även framgent den mångfasetterade verksamhet som bedrivs vid i , vid i , vid i och vid Stiftelsen på . Tack för svaret, ministern för högre utbildning och forskning! Det är ett glädjande svar. Men är det ett lite oroande svar som ger upphov till en del följdfrågor. Låt oss börja med det som är positivt. Det är naturligtvis att vi kan rädda de tre instituten. De är bra för vår forskning, för vår utbildning och dessutom för kulturverksamhet och nätverkande. Det tycks vi numera vara överens om. De är bra också därför att de är en del av vårt historiska och kulturella arv. De är mycket strategiskt belägna. Det gäller till exempel ökad kunskap om . Det är svårt att hitta något område i världen där det för tillfället är viktigare att få ökad förståelse. Det är, fru talman, i ständigt nyhetsfokus. Instituten är en mötesplats för människor för att kunna ha seminarier, föra diskussioner och lära sig. Jag kommer själv ihåg en trevlig utskottsresa till , där jag hade förmånen att träffa forskare, studenter och andra som verkligen kunde ge utskottet en ökad kunskap om vad som händer i för tillfället, hur det ligger till med ren företagsamhet men också det säkerhetspolitiska läget. Det var mycket givande. Om vi då går över till det tråkiga: Varför föreslog ministern en nedläggning av Medelhavsinstituten? Och varför valde ni att göra det utan någon typ av motiv? På s. 308 i bilagan för utgiftsområde 16 får man bläddra långt ned för att komma till rubriken 10.3.13 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål. Och inte ens av tabellen som finns där kan man se vad som är på gång, utan man måste ta sig ned till regeringens överväganden, ungefär tio rader ned, där man ser att det står: "Regeringen beräknar att anslaget minskar med 2016 och med ytterligare . Minskningen avser bidragen till de . Finansieringen från staten till instituten avslutas därmed." Det får sägas vara en ganska abrupt avslutning på något som har pågått i många årtionden. Frågan blir då vilka kontakter ministern hade med instituten och de berörda svenska universiteten, till exempel och , innan ni föreslog de här neddragningarna. Jag vill tacka Per för ytterligare frågor. Som jag har sagt har en ny regering väldigt på sig att bereda en budget. Och det är inte enskilda ministrar som föreslår en budget, utan det är en samlad regering. Vi är en tvåpartiregering. De två partierna ska förhandla. Men vi ska också förhandla med ytterligare partier här i eftersom vi är en minoritetsregering. Allt gjordes , precis som 2006 när den borgerliga regeringen tillträdde. Då beslutade man att lägga ned på ungefär lika många veckor. Men det var ett skarpt förslag som började gälla . Jag vet inte exakt hur mycket underlag man hade för beslutet och hur mycket kontakter man hade hunnit ha . Men det är som sagt väldigt . När det här aviserades upplevde vi däremot att vi, eftersom det var en avisering och inte ett skarpt beslut , kunde ta till att titta på finansieringsmöjligheter för instituten och om det skulle gå att hitta andra. Instituten är duktiga på att få andra anslag och har många övriga anslag från både privata givare och från . Det var alltså det vi tänkte göra. blev det sådan stor oro för detta och för institutens framtid att vi bestämde oss för att göra det betydligt snabbare. Efter det hade vi självklart mycket kontakt med de berörda och tog in deras sakkunskap. Då fick vi även klart för oss att det inte går att dra in basstödet eftersom det i huvudsak går till fastigheterna och till skötsel och drift av fastigheterna. Det kan kännas som en hög kostnad för ett antal fastigheter, men det är fastigheter med stora kulturvärden och ofta äldre fastigheter. Då blir driften ganska dyr. Och det är väldigt svårt att hitta externa anslag eller andra anslag för just fastighetsdrift. Därför väljer regeringen nu att stå fast vid det extra, fasta anslaget direkt från regeringen för just fastighetsunderhåll och skötsel. Regeringen har aldrig velat hota institutens existens. Socialdemokraterna och valde inför valet att inte förbereda en gemensam budget. Det kanske var valtaktiskt smart, men det innebär att regeringsdugligheten blir sämre. Vi använde åtminstone till att förbereda oss innan vi vann valet . Jag tror att det hade varit en god investering även för S och MP. Den nya riksdagsordningen och det faktum att vi har tidigarelagt våra riksdagsval med har givit nya regeringar , inte , för att förbereda sin budget. Jag tycker nog att den här typen av slarvigheter är ett problem. Jag tror att ministern håller med om att det hade varit bättre att prata med instituten i förväg och att ringa till de större universiteten eller träffa dem för att höra hur pass viktiga instituten är. Både jag och ministern har en bakgrund i kommun eller landsting. Det är likadant där. Om man skulle föreslå att en skola ska läggas ned, vill man naturligtvis - oavsett vilket parti man kommer ifrån - ta reda på vilka effekter det får. Man försöker då prata med lärare och med elever och deras föräldrar. Sedan tvingas man ibland ta tuffa beslut. Vår demokrati bygger på väl underbyggda underlag, och här finns det ett problem med att ni valde att inte förbereda er. Jag lastar inte ministern för det eftersom det naturligtvis var ett strategiskt beslut som togs på en annan nivå. Men det är svårare att göra något bra om man inte har förberett sig i ett par , vilket kommer att visa sig på fler områden. När jag läser delar av interpellationssvaret blir jag glad att ministern skriver att det är aktuellt att lägga ned instituten och att de är viktiga delar och noder, en forskningens infrastruktur, för humaniora och samhällsvetenskap. Jag håller med till . Frågan blir då varför man lägger ned något som man kommer fram till är forskningsinfrastruktur och extremt viktigt. Tänk om vi inte hade fått en debatt i samhället! Då hade det funnits risk för att det som stod på s. 308 långt ned i en kommentar hade blivit verklighet . Det hade verkligen inte gynnat svensk forskning i allmänhet och humaniora och samhällsvetenskap i synnerhet. Det var som sagt inte ett förslag om att lägga ned eller ett nedläggningsbeslut. Det var en avisering för 2016-2017 om att det direkta stöd som betalas ut från regeringen skulle upphöra. Som jag sade i ett tidigare inlägg var det inte för att hota verksamheten eller institutens existens utan för att undersöka om det fanns alternativ finansiering. Det hade vi , 2015, på oss att titta på och just diskutera med de berörda. Precis som Per säger blev det en väldig diskussion om detta, och vi tog då kontakt med de berörda för att snabbutreda om det över huvud taget var möjligt att hitta alternativ finansiering. När vi hade haft de samtalen och fått sakunderlagen stod det klart att nästan hela direktanslaget går till fastighetsskötsel och att det är svårt att hitta andra anslag för den typen av verksamhet. Därför fanns det ingen alternativ finansiering. Det var absolut inget ifrågasättande av verksamheten. Vi tycker att den är väldigt viktig, både för forskningen och för utbildningen. Det handlar också om kulturutbyte. Per tar själv upp institutet i . Där handlar det om samhällsvetenskap och att just ta del av och ha utbildningar om hur det turkiska samhället utvecklas och den typen av utbyte. har en annan profil. Där handlar det kanske mer om kulturverksamhet och författarverksamhet. Men allt det här är viktigt på många stora områden. Regeringens förslag var alltså aldrig att vare sig lägga ned instituten eller hota deras existens. Vi ville titta på alternativ finansiering, och det hade vi på oss att göra. Vi valde att göra det betydligt snabbare och kan därför lämna beskedet . Jag vill tacka för ett ärligt och rakt svar i debatten. Eftersom jag har ägnat mig åt utbildningspolitik i i kan jag ge ministern ett litet tips: Många av de små och medelstora anslagen under ministerns utgiftsområde får väldigt tydlig effekt ända ned på enskilda delar av ett universitet. Jag hoppas därför att det här kan vara lite av en väckarklocka och att ni verkligen använder till att i detalj titta på vad som döljer sig bakom varje utgiftspost. Under mina i har det inte på något annat utgiftsområde som jag har jobbat med varit så otroligt tydligt att den exakta summan pengar som är avsatt är vad eller institutet har att rätta sig efter och ingenting annat. Det ser man när man kommer dit. Tack för tipset, Per ! Det är också det som vi i samarbetsregeringen tänker göra. Vi ska ägna tiden åt att föra dialog med universiteten, med olika lärosäten, högskolor och många andra som finns inom forskningsvärlden och som är engagerade i frågor om högre utbildning. Det har vid olika tillfällen sagts att det har varit brist på dialog under den förra regeringen, så det är någonting som vi i allra högsta grad tänker ta till oss så att vi kan lämna tydliga besked. Det är väldigt viktigt för den här regeringen att satsa på just humaniora och samhällsvetenskap. Därför finns det 125 miljoner i kvalitetshöjningspengar, precis som jag sade i mitt inledande inlägg, för att stärka kvaliteten i högre utbildning när det gäller samhällsvetenskap, humaniora och också lärarutbildningarna. Jag hoppas att det nyvunna engagemanget för humaniora och samhällsvetenskap från den borgerliga sidan också kommer att leda till att vi kan hitta ett samarbete här i för att se till att anslagen blir 125 miljoner och kanske 250 miljoner året därpå. Det är upp till att fatta beslut om det , och det ser jag fram emot. Jag tackar så mycket för den här interpellationsdebatten. Överläggningen var härmed avslutad.