ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H110524 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:524 Felaktiga underlag som grund för regeringens transportplan av (MP) till Statsrådet (M) Inför arbetet med den nationella planen har flera utredningar pekat ut vad som krävs av transportsystemet för att ska klara klimatmålen. Som en del av utformade ett klimatpaket med ett tillhörande klimatscenario. Klimatpaketet innehåller konkreta förslag på hur klimatmålen ska kunna nås och hur beroendet av fossil energi i vägtrafiken ska kunna minska till 2030, som ett sätt att nå regeringens mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Rapporten konstaterar att biltrafiken behöver minska med minst en femtedel jämfört med . Planen utgår från kritiserade prognoser för ökad biltrafik Men regeringen har valt att inte sätta detta mål i fokus när man utarbetat sin transportplan för de kommande tolv åren (regeringens skrivelse 2013/14:233). I stället för att utgå från klimatmålen och föreslå åtgärder som bidrar till att uppnå dessa var regeringens direktiv till att man skulle utgå från prognoserna för trafikutvecklingen, vilka i sin tur ska utgå från nu beslutade förutsättningar, styrmedel och planer för transportinfrastrukturen. har därför i sitt förslag antagit att personbilstrafiken kommer att öka och lastbilstrafiken . Flera remissinstanser och bedömare, bland annat konsultföretaget , har riktat skarp kritik mot prognoserna, som de menar är kraftigt överskattade. Historiskt sett har ökningen av biltrafiken varit kraftigt överskattad ända . För perioden –2010 antog att biltrafiken skulle öka , och persontrafiken med tåg antogs öka . Det verkliga utfallet blev för bilen och för tågtrafiken. Man har alltså, i förhållande till den verkliga trafikutvecklingen, byggt för mycket väg och för lite järnväg . Ändå fortsätter regeringen att grunda sin planering på missvisande prognoser. Felaktiga underlag om behov av medel till järnvägsunderhåll I regeringens skrivelse avsätter regeringen till järnvägsunderhåll . Detta kan ses som en lägsta godtagbar nivå för järnvägsunderhåll med hänsyn tagit till det underlag lämnade till regeringen . Men i underlag finns allvarliga räknefel. Myndigheten har bland annat bara räknat med halva längden av kontaktledningsnätet när man räknat ut kostnaden för att byta ut kontaktledningarna. Ett lika grovt fel har gjorts när det gäller spår och spårväxlar, enligt interna dokument som SVT har fått kännedom om och som jag, som ledamot i trafikutskottet, fick reda på via tv-nyheterna. Dessa dokument diariefördes på innan det felaktiga underlaget lämnades över till regeringen . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför har statsrådet byggt sin åtgärdsplanering på missvisande trafikprognoser? Hur stort är räknefelet vad gäller järnvägsunderhållet i underlag? När fick statsrådet information om att räknat fel? Hur avser statsrådet att agera för att åtgärda konsekvenserna av att regeringen använt ett felaktigt underlag när man har fattat beslut om hur mycket pengar som ska avsättas för banunderhåll under kommande planeringsperiod?
ip · H110526 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:526 skjutövningar av (MP) till Försvarsminister (M) Försvarsmaktens önskemål om drastiskt utökade skjutövningar i och de boendes motstånd mot detta har gett upphov till en tvist som är inne på fjärde året. Den politiska ledningen i , liksom en massiv folkopinion, stöder de boende och fruktar att den planerade utökningen av skjutövningar även kommer att drabba turistnäringen samt ge upphov till bestående skador i den känsliga havsmiljön. Mina frågor till försvarsministern är: Hur avser försvarsministern att säkerställa att kärnvapenbestyckad utrustning inte förs in i under de tilltänkta internationella samövningarna? Anser försvarsministern det rimligt att Försvarsmakten själv – i form av generalläkaren – utgör tillsynsmyndighet? Den sannolikt allra viktigaste länken i ett lands försvar utgörs av invånarnas förtroende för Försvarsmakten. Att tillåta massiva skjutövningar i omedelbar närhet till en halvmiljonstad vore att visa ringa hänsyn till såväl invånarna som den politiska ledningen i . Hur avser försvarsministern att verka så att en sådan allvarlig förtroendeförlust för Försvarsmakten undviks?
ip · H110527 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:527 Generalläkarens anhållan om att regeringen klargör tillsynsmyndighetens uppdrag och befogenheter av (MP) till Miljöminister (C) Generalläkaren är en tillsynsmyndighet som är organisatoriskt knuten till Försvarsmakten och bland annat bedriver tillsyn enligt . skriver i ett pm (dnr 2013:0117) om generalläkaren: Generalläkaren tillhör Försvarsmakten och är alltså organisatoriskt sett ingen självständig tillsynsmyndighet. I skrivelsen till regeringen beskriver Generalläkaren sin position som en självständig del av förvaltningsmyndigheten med särskilda författningsreglerade tillsynsuppgifter. Generalläkaren skriver också att den komplicerade organisatoriska konstruktionen begränsar möjligheterna att driva en trovärdig och självständig tillsyn. Verksamheten kan ibland mer likna sådan egenkontroll som verksamhetsutövaren själv är skyldig att bedriva än en självständig tillsyn, någon som Generalläkaren beskriver som svårbegripligt och otillfredsställande. Generalläkaren uttrycker kritik och oro över sin status som självständig tillsynsmyndighet i sin skrivelse 2010-0550/70 samt i skriftliga svar på frågor från . I sin tillsynsverksamhet är Generalläkaren visserligen inte underställd ÖB utan regeringen, men i och med den organisatoriska placeringen som en enhet under ÖB/GD innebär det, enligt Generalläkaren, svårigheter att få tillräckliga personella resurser samt svårigheter att nå en samsyn mellan Försvarsmaktens försök till styrning och Generalläkarens värnande om sin självständighet. Enligt Regeringens skrivelse , En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn uppstår rollkonflikter när en verksamhetsutövare har tillsyn över sig själv. Där påpekas också att det är grundläggande att tillsynsorganet har författningsreglerade möjligheter till ingripande. Riskerna med en otydlig tillsyn är att demokratiskt fattade beslut inte genomförs och att rättssäkerheten sätts på spel. För tillsynsmyndigheten innebär otydligheten i mandatet en osäkerhet kring om man ska ingripa eller inte. För tillsynsobjektet blir det en osäkerhet kring vilka krav som gäller. Generalläkaren skriver i ovannämnda skrivelse 2010-0550/70: Inom vissa av Generalläkarens sakområden är rättsläget oklart avseende tillsynsmyndighetens mandat och befogenheter. Därför efterfrågas förtydligande från regeringen. Generalläkaren bedömer också att det är avgörande för verksamhetens bedrivande att regeringen tydligt klargör tillsynsmyndighetens uppdrag. Det förefaller som om regeringen och generalläkaren delar oron över rollkonflikter när en verksamhetsutövare har tillsyn över sig själv. Min fråga till miljöministern är: När avser miljöministern att efterkomma generalläkarens anhållan om att regeringen ska klargöra tillsynsmyndighetens uppdrag och befogenheter?
ip · H110528 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:528 Preventell av (S) till Statsrådet (FP) finns en nationell hjälptelefon, Preventell, för personer som exempelvis lockas av att ha sex med barn. Verksamheten är unik på många sätt, och en utvärdering visar att ett hundratal personer som dras sexuellt till barn har tagit kontakt med den nationella hjälptelefonen. För många personer som dras sexuellt till barn är det mycket svårt att våga söka hjälp i den öppna sjukvården. Här har Preventell gjort skillnad och visat att det går att nå potentiella pedofiler och genom detta kunna ge stöd och behandling. Det är en nationell satsning som med stor sannolikhet bidragit till minskat lidande. Den nationella hjälptelefonen har finansiering fram och hotas sedan av nedläggning. I stället för nedläggning tycker jag det är viktigt att ta nästa steg: att göra hjälptelefonen än mer känd och nationellt sprida kunskapen och erfarenheterna man under dessa år byggt upp. Vad avser statsrådet att göra för att personer som dras sexuellt till barn ska få hjälp, samt kommer statsrådet att kämpa för att Preventell kommer att få finnas kvar och utvecklas?
ip · H110529 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:529 Vargens utbredning av i (S) till Miljöminister (C) Vi har uppfattat det som att vi har haft en relativt bred enighet i kammaren om att inte tillåta vargrevir i renskötselområdet. Det har varit en viktig princip för att säkra renhållningen och traditionerna i Sápmi. Skrivningarna kring varg i renskötselområdet i den senaste rovdjurspropositionen har av många tolkats som en förstärkning av denna enighet. När nu i en skrivelse till länsstyrelserna hävdar att det ska finnas 30 vargar inom renskötselområdet, likväl som 30 vargar i det södra förvaltningsområdet, så är detta en helt ny inriktning på vargpolitiken. Har miljöministern gjort ställningstagandet att det är rimligt med den nya inriktningen på vargstammens utbredning och att det är förenligt med det beslut som fattat i enlighet med proposition 2012/13:191 En hållbar rovdjurspolitik?
ip · H110530 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:530 Den nationella hjälptelefonen Preventell av (S) till Statsrådet (FP) finns en nationell hjälptelefon, Preventell, för personer som exempelvis lockas av att ha sex med barn. Verksamheten är unik på många sätt, och en utvärdering visar att ett hundratal personer som dras sexuellt till barn har tagit kontakt med den nationella hjälptelefonen. För många personer som dras sexuellt till barn är det mycket svårt att våga söka hjälp i den öppna sjukvården. Här har Preventell gjort skillnad och visat att det går att nå potentiella pedofiler och genom detta kunna ge stöd och behandling. Det är en nationell satsning som med stor sannolikhet bidragit till minskat lidande. Den nationella hjälptelefonen har finansiering fram och hotas sedan av nedläggning. I stället för nedläggning tycker jag det är viktigt att ta nästa steg: att göra hjälptelefonen än mer känd och nationellt sprida kunskapen och erfarenheterna man under dessa år byggt upp. Har statsrådet tagit något initiativ till en analys för att granska effekterna av en nedläggning av den nationella hjälptelefonen? Vilka initiativ tänker statsrådet ta med anledning av nedläggningshotet mot Preventell? Tänker statsrådet verka för att regeringen lämnar förslag om ytterligare finansiering?
ip · H110531 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:531 Personalsituationen på fritidshemmen av (S) till Utbildningsminister (FP) kom nya alarmerande siffror från rörande situationen på fritidshem runt om i landet. De visar att personaltätheten försämrats och att trenden fortsätter. Varje anställd ansvarar i genomsnitt för 12,9 elever jämfört med 12,4 . gick det 7,5 elever per anställd. har antalet elever ökat procentuellt mer än antalet anställda, vilket lett till kontinuerligt försämrad personaltäthet. har antalet elever ökat medan antalet anställda inte har ökat alls. Även barngrupperna blir större. och fram till har antalet elever ökat medan antalet grupper har minskat . har gruppernas storlek ökat . Utvecklingen mot allt större elevgrupper i fritidshem har pågått . Det är dessutom stor skillnad i utbildningsnivå mellan kommunala och fristående fritidshem. av årsarbetarna i kommunala fritidshem har en pedagogisk högskoleexamen medan motsvarande andel i fristående fritidshem är . Vad avser utbildningsministern att göra för att vända trenden mot större barngrupper, minskad personaltäthet och sämre utbildad personal på svenska fritidshem?
ip · H110532 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:532 Bisfenol A av (S) till Miljöminister (C) Turerna hur vi ska ha det med det hormonstörande ämnet bisfenol A i är minst sagt förvirrande. Först meddelar miljöministern i en debattartikel i att ämnet ska förbjudas i . Sedan kommer regeringens kemikalieproposition där tankarna om ett nationellt förbud i syfte att driva på EU tonas ned. Å ena sidan skriver regeringen att förbud i är nödvändiga och att regeringen ska verka för tuffare regleringar av hormonstörande ämnen i EU. Regeringen skriver också att nationella förbud kan leda till åtgärder på EU-nivå. Men regeringen gör också klart att en del förutsättningar måste uppfyllas för att ett sådant nationellt förbud ska vara möjligt. Enligt propositionen kan ett nationellt förbud övervägas med hänsyn till effekter för företagens konkurrenskraft med hänsyn till den inre marknadens funktion om det är proportionellt om det endast är på icke-harmoniserade områden bara när det behövs för att skydda människors hälsa och miljö. Min fråga till är: I vilka fall kan miljöministern se att de krav som anges i propositionen och som redovisats ovan kan uppfyllas?
ip · H110533 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:533 uppdrag av (S) till Statsrådet (M) Krig, kriser och oroligheter i vår omvärld gör att antalet människor som söker asyl i ökar. För Socialdemokraterna är det självklart att som land ska ha en öppen och generös hållning till människor som fördrivs eller tvingas på flykt. Många av landets kommuner vill och tar också ett stort ansvar för asylsökande även om det är som ansvarar för verksamhet och placeringar. Det är vanligt att många asylsökande i avvaktan på utredning och beslut placeras på mindre orter runt om i vårt land eftersom det där finns ett överskott av tomma lägenheter. I län finns flera mindre kommuner och orter som får sådana placeringar. Majoriteten av de asylsökande är yngre, ensamstående män men också barnfamiljer som kommer från många olika länder och placeras i tomma hus, hotell eller boenden i mindre orter och samhällen. Det är inte konstigt om det ibland uppstår problem och kulturella krockar i en sådan miljö. Den risken förstärks dessutom av att det inte finns något socialt stöd eller sociala aktiviteter för de asylsökande de befinner sig på orten. Min fråga till statsrådet och regeringen är följande: Är statsrådet och regeringen beredda att vidta åtgärder för att i samarbete med kommuner och ideella organisationer ska kunna ta ett större ansvar för de asylsökandes sociala situation?
ip · H110534 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:534 Synen på stödet till frivilliga försvarsorganisationer av (S) till Försvarsminister (M) tog beslut om regeringens proposition 2009/10:55 En politik för det civila samhället. Samtliga riksdagspartier ställde upp bakom propositionens sex centrala principer för det förhållningssätt som ska gälla från statens sida i förhållande till civilsamhället. beslutade Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i likalydande beslut om en ny fördelningsmodell för organisationsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer. Synen på hur organisationsbidraget ska fördelas är alltså samstämmig mellan de båda myndigheterna, trots att myndigheternas uppdrag inte mer än delvis sammanfaller med varandra. Fördelningsmodellens utformning avviker emellertid på flera väsentliga punkter från det som i enighet beslutade . Detta framgår av en analys som låtit en från förbundet helt fristående utredare göra. MSB har själv utvärderat modellen och kommit till den slutsatsen att den i allt väsentligt inte bör förändras. Den hos myndigheten avvikande tillämpningen skulle därmed komma att befästas. Samhällets behov av ett engagemang från civilsamhället inom politikområdet försvar och samhällets krisberedskap borde inte vara så särskiljande att Försvarsmakten och MSB inte behöver hålla sig till de, av , styrande principerna i synen på civilsamhället och statens principer för bidragsgivning. Ett brett engagemang för att värna medborgarnas behov av skydd och säkerhet både och vid kris borde välkomnas och understödjas. Om den grundläggande samsynen i på statens relation till det civila samhället alltjämt ligger fast, vilka åtgärder är försvarsministern då beredd att vidta för att få en överensstämmelse mellan beslutet och tillämpningen av detta inom sitt ansvarsområde?
ip · H110535 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:535 Resultat av utförsäljningen av av (S) till Statsrådet (M) Efter att marknaden för fordonsbesiktning öppnades upp för konkurrens 2010 valde få nya aktörer att etablera sig i . Regeringen valde därför 2012 att dela upp stationsnät i tre delar, varav två skulle säljas. Den första tredjedelen såldes till bolaget med kopplingar till ett riskkapitalbolag på . Den andra tredjedelen togs först över av de motor- och branschorganisationer som var delägare i gamla och fick namnet Besikta. Det ska nu säljas vidare till riskkapitalbolaget . Volati driver redan nu Besiktas stationer. presenterade Transportstyrelsen sin utvärdering av marknaden för fordonsbesiktning. Det visar sig att priserna har ökat och att öppettiderna har försämrats. Transportstyrelsen visar också att privata monopol på fordonsbesiktning har uppstått, särskilt i inland. Transportstyrelsen belyser även att besiktningsföretagen vid kontroller relativt ofta missar att kontrollera bilbälten och moderna bilars elektronik för avgasreningen. Bristerna beror enligt Transportstyrelsen på brister i företagens kvalitetssystem. Vi socialdemokrater varnade för den här utvecklingen redan innan beslutet om utförsäljningen togs av regeringen och Svensk . Hur ser statsrådet på resultatet av utförsäljningen av och möjligheterna till bra fordonsbesiktning till rimliga priser i hela landet även ?
ip · H110536 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:536 , akademin och förutsättningarna för enkla forskningssamarbeten inom hälso- och sjukvården av (S) till Socialminister (KD) har en stark näringslivshistoria inom life science. Företag med stora forskande företag med fokus på läkemedel och medicinsk-teknisk utveckling har etablerats, växt och utvecklats här. Utvecklingen har skett i stor samklang med sjukvården och har givit mycket tillbaka till sjukvården och patienterna genom att den medicinska personalen varit med och utvecklat den absolut senaste spetskunskapen. Det har betytt att ny kunskap om till exempel läkemedel och metoder snabbt har kunnat tillämpas i hälso- och sjukvården. Men under har utvecklingen inom life science varit mycket oroande. finns bara kvar av de stora läkemedelsföretagen. Universitet och högskolor arbetar med att stimulera nyskapande på olika sätt, men många av de nya företagen upplever stora svårigheter. Många beklagar bristen på riskvilligt kapital för att utvecklas. Tillväxten inom sektorn har i stället till stora delar skett genom uppköp och sammanslagningar. Akademin rapporterar om svårigheter att skapa enkla samarbeten med hälso- och sjukvården, hälso- och sjukvårdsregistren tas i anspråk alltför lite och de kliniska prövningarna har minskat alarmerande snabbt. När de nu något ökar, är det från en nivå och i en takt som konkurrerande länder snabbt dragit ifrån. Ett av skälen till problemen är svårigheterna att hitta sätt att skapa enkla samarbetsvägar med sjukvården. Det saknas ett regelverk som stimulerar och underlättar för de forskande och prövande företagen att bidra till sjukvårdens utveckling genom konstruktivt samarbete. Transnationell forskning hindras genom att privatiseringar slagit sönder fungerande strukturer och fragmentiserat vården. Upphandlingsregler och vårdvalssystemens privatiseringar har inte underlättat för sjukvården att samarbeta med forskare inom akademin och företagen inom life science. Den svenska registerforskningen går på sparlåga och viktiga strukturella reformer kommer inte till stånd. I stället för fragmentisering behövs nu stärkta plattformar för samarbete och förenklingar när det gäller kontaktvägar mellan de forskande företagen, akademin och sjukvården. gjorde brittiska ett försök att köpa upp med läkemedelstillverkning i och forskningssajt i . Tillsammans skulle 6 000 anställda och hälften av all forskning i beröras. Försäljningen avvärjdes, men frågan är inte avförd. Med A Z skulle det sista stora läkemedelsföretaget försvinna från med katastrofala effekter för branschen, forskningen men också för patienterna. Min fråga till socialministern är hur han ser på uppgiften att förenkla för hälso- och sjukvården att samarbeta med forskare från akademi och företag inom life science, samt vilka åtgärder han avser att vidta för att underlätta och stärka förutsättningarna för forskningsnärvaro inom hälso- och sjukvården.
ip · H110538 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:538 Bristen på ekomat av (S) till Landsbygdsminister (C) har många kunder i svenska matbutiker som letar efter ekovaror mötts av tomma hyllor och skyltar som upplyst dem om att butiken har leveransproblem för dessa varor. Vi har sett en kraftig ökning i efterfrågan av ekomat i . Försäljningen av ekologiskt har ökat . Den senaste officiella statistiken visar att ökade försäljningen av ekologiska livsmedel i . Men uppger butikskedjorna att de sett en exceptionell ökning. Enligt Coop ökade kedjans försäljning av ekomat . Men det är uppenbart att efterfrågan inte kunnat mötas upp av svensk produktion. För ägg är butikskedjornas möjlighet till import begränsade p.g.a. salmonellareglerna, och därför gapar hyllorna för ekoägg ofta tomma . För andra livsmedel blir det import för att täcka upp bristen på svenska ekovaror. importeras av ekovarorna. Det hade inte behövt vara så. har legat långt framme i att utveckla det ekologiska och har hög konkurrenskraft. Produktionen är fortfarande näst högst i EU (procentuellt). I början av förra mandatperioden sänkte regeringen stöden till ekologisk odling. De sänkta ersättningsnivåerna, som i genomsnitt minskat 10–jämfört med den föregående programperioden enligt ledde till att lantbrukarna blev mer tveksamma till omläggning och att färre lantbrukare tecknar nya åtaganden. Min fråga till landsbygdsministern är. är vi inne i ett nytt landsbygdsprogram och hur ska landsbygdsministern göra för att återvinna de jobb på landsbygden som gått förlorade p.g.a. att ekoboomen inte kunnat följas upp av svensk ekoproduktion? [1] Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig konsumtion 2010/11:RFR1
ip · H110539 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:539 Stöd till svenska familjer i andra länder av (S) till Statsrådet (KD) När svenska flyttade till för att de tre barnen skulle komma närmare sin pappa som arbetade där hade hon nog inte kunnat föreställa sig vad konsekvenserna skulle bli. Trots att hon och barnen är svenska medborgare och bara bott i omhändertogs alla tre barnen av norska myndigheter och placerades i tre olika fosterhem. Orsaken var att det fanns en journalanteckning om att hon tidigare blivit misshandlad av sin man, barnens pappa. Hon separerade från mannen på grund av misshandeln och skilde sig . Men det räckte inte för de norska myndigheterna. Trots att hennes tidigare man, barnens pappa, avsagt sig vårdnaden för att barnen ska få stanna hos sin mamma har barnen inte fått komma hem. Det var nära att barnen blev tvångsadopterade, vilket helt hade klippt av banden med mamman och övriga familjen i . Men hon vann domstolsförhandlingen, så hon får behålla vårdnaden, men barnen är fortsatt omhändertagna i olika fosterhem och får bara träffa sin mamma . Det är orimligt att den är passiv när svenska medborgares rättigheter kränks i andra länder. Detta handlar både om mamman som utan grund förlorat sina barn och i ännu högre grad om barnen som förlorat sin familj. När svenska medborgare utsätts för rättsövergrepp i en annan stat och familjer splittras utan grund borde regeringen bistå dem! Rimligtvis borde svenska medborgare som endast bott i ett annat land kunna överföras till , så att fallet kan hanteras av svenska myndigheter. Detta borde åtminstone kunna genomföras inom genom en internationell överenskommelse. Mina frågor till statsrådet är: Vad gör statsrådet och regeringen för att bistå svenska familjer som utsätts för rättsövergrepp och familjesplittring i andra länder? Kan statsrådet och regeringen tänka sig en internationell överenskommelse i som går ut på att omhändertagna barn kan överflyttas till det land de har medborgarskap i för vidare hantering där?