ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H21028 · 2014-10-14 00:00:00 — Interpellation 2014/15:28 Vikten av riktigt jobbskapande av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) socialdemokratiska regeringar har gjort tricksande med arbetslöshetsstatistik till en konst. Detta kulminerade under regeringen , då man lyckades förtidspensionera 26 000 personer – motsvarande 140 . Många av dem var unga som i ett slag fick beskedet att de i Socialdemokraternas inte var önskvärda på arbetsmarknaden. och gick detta år till val på att ska ha den lägsta arbetslösheten i EU . Tanken kanske är god, men det är ett mål som går att uppnå utan att ett enda jobb skapas i . Det är möjligt att nå om arbetslösheten i övriga EU-länder ökar mer än i eller om man återgår till siffertricksande med arbetslöshetsstatistiken. I då socialdemokratin återanvänder redan prövade och utdömda arbetsmarknadspolitiska åtgärder som 90-dagarsgarantin – som av IFAU dömts ut som ineffektiv och låser fast unga människor i arbetslöshet – oroas jag och många med mig över möjligheten att Socialdemokraterna även på andra områden vill se en återgång till den politik som fördes . Att gömma och glömma människor i statistik kan visserligen göra att Socialdemokraterna når sitt mål . Men priset betalas främst av unga. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Hur ska arbetsmarknadsministern garantera att unga människor inte placeras i åtgärder eller drivs ut från arbetsmarknaden?
ip · H21029 · 2014-10-15 00:00:00 — Interpellation 2014/15:29 Fri entré på statliga museer av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Statsminister aviserade i sin regeringsförklaring att man avser att återinföra den fria entrén på statliga museer. Den fria entrén togs bort av alliansregeringen då det fanns många goda skäl till detta. I stället infördes oförbehållslös fri entré för barn och unga upp till . Skälet till detta är Alliansens främsta prioritering – barns och ungas rätt till kultur. Företrädare för regeringsunderlaget har i medierna sagt att de behöver tillgång till departementet för att mer i detalj kunna redogöra för hur ett förslag ska utformas. har man tagit i besittning så denna fråga är åter högaktuell och frågetecknen kan förhoppningsvis rätas ut. Det förslag som statsministern annonserat har varit kraftigt underfinansierat i den tidigare oppositionens budgetmotioner och långt ifrån kompenserat för de intäkter museerna får in på entréavgifter. Det är angeläget att kulturministern nu ger besked om hur systemet med fri entré ska utformas och därmed hur arbetsförutsättningarna för de statliga museerna skall se ut framöver. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga: Hur tänker kultur- och demokratiministern och regeringen utforma förslaget kring fri entré på statliga museer?
ip · H21030 · 2014-10-15 00:00:00 — Interpellation 2014/15:30 Sms-lån av (V) till Statsrådet (MP) De så kallade sms-lånen eller snabblånen leder till att allt fler människor hamnar i en skuldfälla. Trots en skärpning av lagstiftningen utvecklas hanteringen av dessa lån i fel riktning. hamnar 160 människor hos kronofogden på grund av obetalda sms-lån. Det som många ser som en lösning på ekonomiska problem blir i stället en port in i djupare skuldsättning, som kan bli svår att ta sig ur. De som drabbas hårdast är människor som redan har en utsatt ekonomisk situation. En granskning som genomförts av SVT visar att var tjugonde kund som tagit snabblån hamnar hos kronofogden, som snabblånebranschen fördubblat verksamheten och ökat vinsterna . Sedan snabblånen lanserades i har kronofogden rapporterat om antalet obetalda snabblån som kommit in till myndigheten. Under första halvan av 2014 inkom 29 134 snabblåneärenden till kronofogden. Det är en ökning med över 5 300 ärenden jämfört med , vilket motsvarar en ökning med . Nivån på antalet ansökningar är historiskt sett den högsta, och den tydliga ökningen jämfört med var oväntad mot bakgrund av de ansträngningar som gjorts för att få branschen att bli mer restriktiv i sin kreditgivning mot betalningssvaga låntagare. Det är uppenbart att de ansträngningar som gjorts är långt ifrån tillräckliga för att skydda människor från att hamna i en djup skuldfälla. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att komma till rätta med den problematik som hänger ihop med snabblånen? Kommer statsrådet att agera för att komma till rätta med de höga ockerliknande räntorna i samband med snabba lån?
ip · H21031 · 2014-10-14 00:00:00 — Interpellation 2014/15:31 Effekter av 90-dagarsgarantin av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I lovade att det första beslutet som en socialdemokratisk regering ska fatta är att införa en 90-dagarsgaranti som avskaffar långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Det var ett långtgående löfte som jag tror att många, inte minst unga arbetslösa, kommer hålla ansvarig för. Som arbetsmarknadsminister i hans regering ankommer det på att förverkliga detta löfte. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Hur många procent av dem som kommer delta i 90-dagarsgarantins åtgärder för unga beräknar arbetsmarknadsministern kommer att komma i arbete?
ip · H21032 · 2014-10-14 00:00:00 — Interpellation 2014/15:32 Hur räknar regeringen plustjänster/extratjänster? av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I regeringsförklaringen sade att ”nu krävs framtidsreformer som moderniserar ”. är det i regeringsförklaringen tydligt att regeringens satsningar på arbetsmarknadsområdet innebär en återgång till gammal platspolitik och Amspolitik i stället för jobb. Att gömma och glömma människor genom siffertricksande är inte att ta ansvar för . Det leder inte heller till fler jobb utan till ett större utanförskap för dem som lämnas utanför. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Hur räknas de som berörs av plustjänster/extratjänster – som arbetslösa eller i arbete?
ip · H21033 · 2014-10-15 00:00:00 — Interpellation 2014/15:33 Effekter av särskild löneskatt för äldre av (M) till Finansminister (S) Statsministern nämner i sin regeringsförklaring vikten av fler arbetade timmar. Det är dock en retorik som saknar bäring i flera av de förslag som den nytillträdda regeringen hunnit avisera. Det har under de två gångna mandatperioderna blivit billigare för arbetsgivare att anställa personer som fyllt . Detta har, tillsammans med ett fördubblat jobbskatteavdrag för denna grupp, gjort att fler äldre valt att stanna kvar längre i arbetslivet. Det är positivt av flera skäl. Att den som vill kan fortsätta att arbeta är betydelsefullt för individen. har denna politik bidragit till fler arbetade timmar och därmed mer resurser till vår gemensamma välfärd. Utöver att nu skarpt gå fram med det tidigare kända och jobbförstörande förslaget att göra det dyrare att anställa unga väljer regeringen bland annat att gå fram med förslag som ska göra det dyrare att anställa också äldre människor. Förslaget innebär att en särskild löneskatt ska införas för alla som fyllt . Det är ett förslag med tydliga negativa konsekvenser för jobben. Även regeringens egen promemoria ”Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen ” visar tydligt på risker med det presenterade förslaget. Det noteras bland annat i promemorian att en del av den införda löneskatten på kort sikt antas övervältras på lönerna. Det beskrivs vidare att den del av höjningen som inte övervältras på löner leder till lägre vinster för företagen, vilket ger ett lägre uttag av bolagsskatt. På riskerar hela den särskilda löneskatten att övervältras på lönekostnaderna i form av lägre löner, för hela lönekollektivet, enligt promemorian. I vissa fall kan effekten stanna vid lägre löner, och i andra fall kanske arbetsgivare helt enkelt låter bli att anställa äldre. När kostnaderna för att anställa ökar är det också en uppenbar risk att det blir mindre attraktivt för arbetsgivare att rekrytera äldre personer. Den särskilda löneskatten för äldre som föreslås ska införas riskerar därmed sammantaget att bli en straffskatt som slår mot äldre arbetstagare i form av lägre löner och färre jobb. Jag vill därför ställa följande fråga till finansminister : Vilka risker ser finansministern för att den särskilda löneskatten blir en straffskatt för äldre som väljer att stanna kvar i arbetslivet?
ip · H21034 · 2014-10-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:34 Nedläggning av Miljömålsberedningen av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Miljömålsberedningen inrättades av alliansregeringen för att nå långsiktighet och bred politisk samsyn kring miljöfrågorna. Beredningen är parlamentariskt sammansatt med representanter från sju riksdagspartier samt ämnesexperter och sakkunniga från myndigheter, näringslivet och intresseorganisationer. Miljömålsberedningens syfte är att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmål och generationsmål kan nås. Det gör den genom att föreslå övergripande strategier, såsom etappmål, styrmedel och åtgärder. Beredningen ska ta hänsyn till långsiktiga politiska avvägningar och samhällsekonomiska intressen. Uppdraget är att fokusera på frågor som berör flera politikområden samt vilka frågor som ska drivas inom EU och internationellt. Dessutom arbetar beredningen med samråd och förankring av förslagen. Miljömålsberedningens mandat gäller fram och ska beredningens arbete utvärderas. Statsministern lät meddela i regeringsförklaringen att regeringen har för avsikt att inrätta ett miljömålsråd. Det väcker frågor om Miljömålsberedningens framtid. valde alliansregeringen att ersätta det dåvarande med Miljömålsberedningen. Syftet var att tydliggöra skillnaden mellan uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen, som bör vara en myndighetsuppgift för , och det strategiska arbete som kräver politiska avvägningar. I och med att Miljömålsberedningen fick ta över ansvaret för att lägga fram förslag på prioriteringar, etappmål och styrmedel till regeringen blev beslutsunderlaget tydligt förankrat i och därigenom mer långsiktigt. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser klimat- och miljöministern att avsluta Miljömålsberedningens långsiktiga, breda arbete med miljökvalitetsmålen? Hur ska i så fall utformas så att även fortsättningsvis kan ha lika stort inflytande över regeringens arbete med miljökvalitetsmålen?
ip · H21035 · 2014-10-15 00:00:00 — Interpellation 2014/15:35 och av (M) till Statsrådet (S) Socialdemokraterna och i har aviserat att de har för avsikt att lägga ned . är inte en flygplats för utan en flygplats som stora delar av är beroende av. har inte kapacitet att ta emot alla flyglinjer som går till , och kommunikationen mellan och övriga landet skulle påverkas mycket negativt vid en nedläggning av . är också ett nav för vidare transporter till andra regionala och ibland även Europeiska flygplatser. har många företag och statliga myndigheter där det finns ett behov av att snabbt och lätt kunna ta sig mellan och på dagsresor. Att då inte kunna flyga till skulle inverka direkt negativt på näringslivet och slå mot tillväxten. Mot denna bakgrund är min fråga till statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att finns kvar som hela ?
ip · H21036 · 2014-10-15 00:00:00 — Interpellation 2014/15:36 flygplats av (M) till Statsminister (S) Den nya politiska ledningen i vill lägga ned . är en fråga av betydelse inte enbart för . Tvärtom, flygplatsen är viktig kanske främst för de regionala flygplatser runt om i landet som via har en bra förbindelse med huvudstaden. Om stängs innebär det ett dråpslag mot stora delar av landet. Från exempelvis Ängelholm-Helsingborgs flygplats går av resorna till , och utan det underlaget riskeras hela flygplatsens existens. Förhållandena är likartade på andra håll. De lokala flygplatserna och deras förbindelser med är en viktig grundförutsättning för möjligheterna att driva företag ute i landet. En stängning av hotar därmed både jobb och tillväxt. Ett beslut om en stängning av flygplatsen kan dock inte fattas av utan måste fattas av regeringen. har i valrörelsen lovat att Socialdemokraterna inte ska stänga . Mina frågor till statsminister är: Tänker statsministern stå fast vid vallöftet att inte stänga ? Vilka effekter på jobb och tillväxt bedömer regeringen att en stängning av skulle få?
ip · H21037 · 2014-10-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:37 som regionernas flygplats av (M) till Statsrådet (S) är inte en flygplats för utan huvudsakligen för regionerna utanför. Den är viktig för , , och andra delar av . Konkurrens och utbud gör det exempelvis möjligt för en flygplats som den i att gå runt utan subventioner eller skattefinansierat stöd. Minskar trafiken hotas ekonomin. är privatägd, vilket har fungerat bra. Dock är hela verksamheten beroende av möjligheten att flyga till . Om stängs är hotad, med följd att tillgängligheten till nordvästra löper stor risk att avsevärt försämras. För är det viktigt med flera destinationer för att säkra passagerarunderlaget och därmed långsiktigt överlevnaden. SAS och Kullaflyg kompletterar varandra och möjliggör en förhållandevis bra turtäthet. För näringslivet i är det av stor betydelse att kunna nå , och för den delen ta sig tillbaka söderut, på runt . Till det kommer att är ett avlångt land där just flyget för många möjliggör familjeträffar men också arbete, kulturbesök, turism, idrott och andra upplevelser. betydelse för näringslivet kan illustreras av att av de två miljoner inrikesresor som gjordes till och från flygplatsen uppges ha varit arbetsrelaterade. Från den nya majoriteten i meddelas nu: ”Givet att förhandlingarna visar att kan avvecklas utan att förutsättningarna för jobb och utveckling i regionen försämras ska staden verka för att området där ligger ställs om till stadsutvecklingsområdet med bostäder .” Enligt uppgift är regeringen villig att tillsätta en förhandlingsman för att underlätta en stängning. är ingen Stockholmsflygplats. är en regionernas flygplats. En stängning får allvarliga konsekvenser för hela landet. Vad avser statsrådet att göra för att förhindra en stängning av och därmed säkra fungerande kommunikationer i hela landet?
ip · H21038 · 2014-10-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:38 Kärnkraftens säkerhetskrav av (M) till Statsrådet (S) I regeringsförklaringen framgår det att regeringen vill att kärnkraften ska bära en större andel av sina samhällsekonomiska kostnader. Bland annat nämns höjd kärnavfallsavgift men också skärpta säkerhetskrav för kärnkraftverk. pågår ett antal beredande processer inom för att se över och skärpa säkerhetskraven vid landets kärnkraftverk. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet om följande: Är de skärpta säkerhetskrav för kärnkraften som statsrådet och regeringen vill se krav utöver de som redan bereder? Om så är fallet, vilken typ av säkerhetskrav utöver de som redan bereds bör enligt statsrådet och regeringen skärpas?
ip · H21039 · 2014-10-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:39 Kommunalt veto av (FP) till Utbildningsminister (MP) En av de största frihetsreformerna i modern tid är att människor får välja inom välfärden. Föräldrar får välja skola åt sina barn. rådde ett system där kommunalråden bestämde. Att medborgarna själva ska få välja mellan olika aktörer har Socialdemokraterna motsatt sig vid varje nytt steg. De har velat införa ett kommunalt veto mot nyetableringar av friskolor vilket betyder att kommunalråden ska kunna säga nej och förbjuda friskolor i den egna kommunen. Vi har tillsammans med varit en bred allians av partier som har sagt nej till det kommunala vetot. I friskoleuppgörelsen i den friskolekommitté vi hade var emot ett kommunalt veto. Här ska inte kommunalråden bestämma. Människor ska ha rätt att välja alternativen. Men i regeringsförklaringen har lagt sig för och har gått med på det kommunala vetot. Varför vill utbildningsminister införa ett kommunalt veto för friskolor?
ip · H21040 · 2014-10-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:40 Obligatoriskt gymnasium av (FP) till Statsrådet (S) Regeringen har meddelat att man avser att införa obligatoriskt gymnasium för elever upp till . Tusentals ungdomar hoppar av gymnasiet. Alliansregeringen genomförde en rad reformer för en bättre skola. En ny gymnasieskola med högre krav är på plats. En studentexamen kräver hårt arbete och studiemotivation, men man kan inte lagstifta fram motivation. Den nya regeringen tänker nu föreslå att gymnasieskolan blir obligatorisk och tvingar alla elever, oavsett om de går teoretiskt program eller yrkesprogram, att läsa in högskolebehörighet. Det är ett tankefel. Alla människor vill inte och kan inte bli akademiker. Samhället fungerar inte heller om alla är akademiker. skulle bli det enda land i hela världen med krav på att alla elever ska bli universitetskompetenta. De elever som avbryter sina studier eller inte lyckas nå godkända betyg är som störst i årskurs 3. Fler klarar inte skolan bara för att det står i lagboken att de ska göra det. Det krävs andra insatser. Varför avser statsrådet att genomföra en reform som riskerar att leda till fler avhopp från gymnasieskolan?
ip · H21041 · 2014-10-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:41 Kompetensläget i den svenska skolan av (FP) till Utbildningsminister (MP) Den sittande minoritetsregeringen med Socialdemokraterna och aviserade några skolsatsningar; flertalet av dessa är en fortsättning på skolreformer. Det som saknades var det löfte om i höjda lärarlöner som lovade lärarkåren före valet. Detta som var viktigt i valrörelsen finns plötsligt inte med i det första skolpolitiska budgetutspelet som regeringen nu gör. Vad händer med det löftet? Den andra delen i utspelet som regeringen aviserade är mindre klasser inte bara i skolan utan också i förskolan. slog återigen larm om lärarbristen, inte minst när det gäller tillgången på behöriga och ämnesbehöriga lärare. Socialdemokraterna har aviserat traineer som en möjlig lösning. Mina frågor till utbildningsminister blir: Hur ska vi klara lärarrekryteringen – kommer kraven eller lärarlegitimationskravet att slopas? Hur underlättas lärarrekryteringen när regeringen inte går vidare med sitt löfte före valet om en statlig satsning på högre lärarlöner?
ip · H21042 · 2014-10-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:42 Gymnasieavhopp av (FP) till Statsrådet (S) presenterade statistik över andel elever som slutför gymnasieskolan och hur viktigt det är att ungdomar slutför sin utbildning för att öka sina chanser att sedan ta ett steg vidare till arbetslivet eller vidare studier. Även företrädare för flera arbetsförmedlingar runt om i landet intygar att en av de mest effektiva insatserna för att förebygga och minska antalet inskrivna arbetssökande ungdomar är att fler lämnar gymnasieskolan med en godkänd gymnasieutbildning och därmed ett slutbetyg. Regeringen har gjort ett antal aviseringar kring dels obligatorisk gymnasieskola, dels uttalanden som indikerar på att de yrkesinriktade gymnasieprogrammen åter automatiskt ska ge allmän högskolebehörighet. Vi kan se att avhoppen och generellt i gymnasiet är bekymmersamt och kräver andra åtgärder än det regeringen aviserat. Mina frågor till statsrådet blir: Vilka förslag avser statsrådet att vidta för att förebygga avhopp i gymnasieskolan? Vilka slutsatser drar statsrådet av underlag som visar att av yrkeseleverna som lämnar gymnasieskolan gör det utan ett slutbetyg?
ip · H21043 · 2014-10-16 00:00:00 — Interpellation 2014/15:43 Handelsgödselskatt av (C) till Landsbygdsminister (S) Svenskt lantbruk är en mycket viktig näring för hela och utgör i många delar av vårt land den ekonomiska ryggraden för en levande landsbygd. Svenska lantbrukare spelar även en nyckelroll för att vi ska kunna ha ett hållbart samhälle, då dessa företag ska producera och leverera råvarorna till det förnybara samhället. befinner sig svenskt lantbruk just nu i ett tufft läge. importstopp gör att svenska mjölkbönder går på knäna när den europeiska marknaden plötsligt översvämmas av mjölk och där bland annat hårdare regelverk gör den svenska mjölken dyrare att producera. Även grisföretagarna har ett av sina svartaste år på länge, då också de på grund av särregler har svårt att hävda sig i den internationella konkurrensen. I skenet av detta ter sig regeringens utlovade återinförande av handelsgödselskatten märklig. Blir denna nya skattepålaga verklighet kommer nämligen att bli det enda landet i EU med en liknande beskattning, vilket kommer att snedvrida konkurrenskraften för svenska lantbrukare ytterligare. Återinförandet motiveras bland annat med att kväveläckaget till måste minska. Men faktum är att Alliansens borttagande av handelsgödselskatten inte påverkade användningen. Däremot beräknas skatten kosta en redan pressad näring ca 300 miljoner . Skatten är således både ineffektiv och dyr. lantbrukare bedriver produktion som ligger i absolut framkant när det gäller miljöarbete och hållbarhetstänk. När konkurrenskraften för svenska producenter minskar flyttar produktionen i stället till länder med större belastning på miljö och klimat. Det är en utveckling som inte är acceptabel. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga landsbygdsminister : På vilket sätt anser landsbygdsministern att den införda handelsgödselskatten gagnar svenskt lantbruks utveckling och framtid? Hur överensstämmer förlaget om handelsgödselskatt med regeringsförklaringen där regeringen säger sig vilja öka matproduktionen i ? Hur ser landsbygdsministern på det faktum att skattepålagor och hårdare svenska regelverk gör att den svenska miljöanpassade produktionen flyttar utomlands? Hur ämnar landsbygdsministern arbeta för att stärka svenska bönders konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv?
ip · H21044 · 2014-10-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:44 Erkännande av av (M) till Utrikesminister (S) Europeiska unionen och har verkat för en fredlig lösning på konflikten mellan israeler och palestinier. Den uttalade målsättningen har varit en tvåstatslösning där fred och säkerhet råder. Denna bestående fred kräver direkta förhandlingar, och här har budskapet från EU till parterna i konflikten varit konsekvent och haft tydliga krav på demokrati samt respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrätten. Inom EU har arbetat för att ena medlemsstaterna kring de rådsslutsatser som betonade EU:s stöd för ansträngningar att återuppta förhandlingarna om alla frågor som rör slutgiltig status, inklusive gränser, , flyktingar, säkerhet och vatten, med beaktande av tidigare avtal och överenskommelser. Att EU-länderna står enade bakom rådsslutsatserna är en styrka. I regeringsförklaringen meddelade statsministern att den nya regeringen ämnar att som första EU-land erkänna staten , och detta har väckt starka reaktioner från omvärlden och skulle innebära att blir det första EU-landet som inte tillhörde att erkänna . Jag har följande fråga till utrikesminister : Hur kommer ett erkännande att påverka roll som pådrivande i de förhandlingar och den politiska process som ju nu pågår i EU-kretsen och den roll som haft i dessa ?