ip · H110525 · 2014-05-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:525 Ansvar för framtida godstrafik på järnväg av (MP) till Statsrådet (M) Enligt statliga Trafikanalys är godstrafiken på järnväg i , mätt i tonkilometer och borträknat malmtrafiken i , mindre än den var när den borgerliga regeringen tillträdde 2006. I andra länder ser vi motsatt trend – där ökar i stället den transporterade godsmängden på järnväg. körs alltmer gods på väg. har utsläppen från tunga lastbilar ökat . Enligt samordnare är ökningen så kraftig att den äter upp effekten av energieffektivisering och utbyggnad av förnybar energi. För att klara klimatmålen måste mer – inte mindre – gods transporteras på järnväg och via sjöfart. Dessutom minskar underhållskostnaderna med färre bilar och lastbilar på vägarna, som trafiksäkerheten förbättras. Transporter med lastbil behövs också, men främst för lokal distributionstrafik och där järnväg saknas. De svenska järnvägarnas godsoperatörer har svårt att konkurrera med lastbilsåkerierna och beställer därför inga nya godsvagnar. I stället tvingas en del bolag att skära ned på verksamheten och på antalet anställda. Detta sker i då och har stora behov av att stärka och utveckla sina järnvägsnät. Satsningar på järnvägen är långsiktiga och nödvändiga för den klimatomställning som måste genomföra. har, med långa avstånd och stora godsvolymer, unika förutsättningar att vara aktivt i denna omställning. En dåligt underhållen järnväg samt brist på punktlighet är två orsaker till att godstrafiken på järnväg stagnerat. Enligt en ny undersökning från upplever av järnvägsarbetarna att bristerna i järnvägen har ökat , och menar att det förebyggande underhållet har minskat . En annan orsak är att operatörerna i inte får köra med lika långa tåg som nere i . Ytterligare en bidragande orsak till järnvägstransporternas försämrade konkurrensvillkor är höjningarna av banavgifterna. Enligt ökade banavgifternas andel av transportkostnaderna för godstågen från 2014. Trots att har sagt nej till en fortsatt höjning av banavgifterna planerar ytterligare höjningar . Både regeringen och hänvisar ofta till järnvägslagen för att motivera de ökade banavgifterna. I regeringens egen utredning om järnvägens organisation kan vi dock läsa följande: I praktiken innebär järnvägslagen att det inte råder något tvång för infrastrukturförvaltare att ta ut annan marginalkostnadsbaserad avgift än den som speglar slitaget på infrastrukturen. (SOU 2013:83, s. 91). Men utöver den obligatoriska banslitageavgiften tar ut driftsavgift, grundavgift, passageavgift, olycksavgift och emissionsavgift. saknas flera av dessa avgifter för lastbilstrafiken, vilket skapar en skev balans mellan de båda trafikslagen. Jag vill, mot bakgrund av ovanstående, ställa följande frågor till statsrådet: Hur avser statsrådet att agera för att öka det förebyggande järnvägsunderhållet, och därmed punktligheten, för godstågen? Hur avser statsrådet att agera för att skapa sundare konkurrensvillkor mellan godstransporter på väg och järnväg? Hur avser statsrådet att agera för att beslut om ett stopp för höjning av banavgifterna ska respekteras? Hur avser statsrådet att agera för att det ska bli möjligt att köra längre och tyngre tåg i ?