ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H210136 · 2014-11-13 00:00:00 — Interpellation 2014/15:136 Säkrad finansiering av framtidens välfärd av (M) till Finansminister (S) Svaret från på min fråga ”Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att långsiktigt trygga välfärd när man nu frångår strategin att öka antalet arbetade timmar genom att höja ersättningarna för att inte arbeta?” gör mig allvarligt bekymrad. Är verkligen det enda ess Socialdemokraterna har i rockärmen en omdöpt åtgärd som historiskt inte visat sig fungera (90-dagarsgarantin)? Övriga åtgärder är sådana som Alliansen redan lyft fram, det vill säga utbildning, arbetsmarknadens funktionssätt, att matchningen hos Arbetsförmedlingen liksom arbetsmiljön ska förbättras. Samtliga åtgärder i svaret har dessutom gemensamt att deras fokus är nutid. Uppenbarligen har inga svar om hur vi ska klara av att finansiera driften av en bra skola, en god omsorg och sjukvård . Den demografiska utvecklingen i kombination med krav på standardförbättringar gör att står inför utmaningar . Alla långtidsutredningar visar att det kommer att behöva arbetas fler timmar men även en ökad effektivitet i verksamheterna. Vi vet också att hushållen kommer att ha en bättre ekonomi samt att inte kan fortsätta höja skatterna. Vi har redan ett högt skattetryck och måste vara konkurrenskraftiga jämfört med andra länder. Vi har på oss att förbereda samhället för kommande utmaningar. Ändå presenterar S och MP ett budgetförslag där det till och med uttalas att de skatteförslag man lägger har negativa effekter på jobben och tillväxten. Alliansen genomförde en mängd reformer som rent faktiskt rustade landet för framtida utmaningar. Det handlar främst om arbetslinjen (med bland annat jobbskatteavdragen, sänkta arbetsgivaravgifter för unga och äldre samt bättre villkor för företagen), socialförsäkringsreformen, lagen om valfrihetssystem och RUT-avdragen. Samtliga dessa hotas nu av Socialdemokraterna och i deras budgetförslag. Varför avskaffar finansministern och regeringen framgångsrika reformer utan att ha andra alternativ med långsiktigt fokus? Vilka är de långsiktiga effekterna av minsterns och regeringens politik i budgetpropositionen (det vill säga i praktiken den tabell under kapitel 1.9 som S och MP valt att inte visa – i sig besynnerligt med tanke på transparens och öppenhet, men det är en annan fråga)? Hur tänker ministern och regeringen konkret att lägga grunden för att om 10–ska ha förutsättningarna att finansiera den skola för våra barn, omsorg för våra äldre och sjukvård för dem som behöver den som vi alla vill ha?
ip · H210137 · 2014-11-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:137 Tioårig grundskola av (M) till Utbildningsminister (MP) Enligt en undersökning av är det bara tre länder utöver i som väntar med skolstart så länge som till . Majoriteten av de europeiska länderna, 19 stycken, tillämpar skolstart , i sju länder börjar barnen vid och i tre länder börjar de . föreslår regeringen att förskoleklassen ska bli obligatorisk, ett förslag som inte innebär särskilt stor förändring i realiteten eftersom av alla barn går i förskoleklass även om den är frivillig. Svensk förskola och förskolepedagogik är ett föredöme och något som många andra länder tittar på. Förskoleklassen är ett mellansteg mellan förskola och skola, även om många barn pratar om att börja skolan när de börjar i förskoleklass. Den stora skillnaden mellan förskoleklass och år 1 i är att i förskoleklassen arbetar främst förskollärare medan det 1 är grundskollärare. Det kan tyckas vara en liten skillnad, men det skiljer en hel del när det gäller utbildning mellan förskollärare och grundskollärare. I förskolans läroplan och i förskollärarutbildningen ingår inte att bedöma enskilda barns kunskapsutveckling. Men det finns också stora skillnader i hur förskoleklassen bedrivs i olika kommuner. I vissa kommuner är den jämförbar med förskolan, och i andra kommuner är förskoleklassen redan en del av . Alliansens förslag om en tioårig grundskola skulle i stället innebära att eleverna redan skulle undervisas av en grundskollärare, gärna i kombination med en förskollärare. En tioårig grundskola skulle säkra att även de yngsta eleverna får rätt till tidigt stöd och tidig stimulans för att lära sig läsa och skriva. Alliansen vill se tydliga mål redan från första skolåret när det gäller läsförmåga och att förstå enklare texter. Detta kombinerat med att det blir obligatoriskt att använda ett bedömningsstöd redan från första skolåret innebär bättre förutsättningar att fånga upp både elever som har svårigheter och elever som behöver extra utmaningar. Med allmän skolstart tydliggörs utbildningsperspektivet och att det är en reell skolstart som är viktig, inte en obligatorisk förskoleklass. Utifrån detta vill jag fråga utbildningsministern: Hur ska elever med svårigheter kunna fångas upp tidigt om det inte finns personal i barnens närhet som har utbildning i att bedöma enskilda barns kunskapsutveckling? Hur ställer sig ministern och regeringen till ett obligatoriskt bedömningsstöd från första skolåret?
ip · H210138 · 2014-11-17 00:00:00 — Interpellation 2014/15:138 Skolinspektionens årsrapport av (FP) till Utbildningsminister (MP) Skolinspektionen presenterade sin årsrapport till regeringen. Skolinspektionen har tillsyn, med bland annat 1 000 kommuntillsyner, 13 000 inkomna anmälningar och 48 000 intervjuer, presenterat en rapport där man lyfter fram återkommande brister i den lokala styrningen av skolan. I rapporten har myndigheten bland annat undersökt huvudmannens ansvarstagande, rektors ledarskap och lärarnas undervisning, och man konstaterar att den lokala ledningen av skolan, från politiker och fristående huvudmän till klassrummet, över rektor och lärare, är avgörande för den undervisning eleverna får. Kartläggningen pekar på omfattande brister i den styrningen. Många huvudmän tar inte sitt ansvar för skolan. Nio av tio kommunala huvudmän får kritik för arbetet med att planera, följa upp och utveckla skolverksamheten. Sju av tio elever upplever inte att lärarna motiverar dem i deras lärande. Det är uppenbart att inte alla landets kommuner har den kompetens och handlingskraft som skolan behöver. Var för sig kan de inte lyfta resultaten. har länge drivit att skolan behöver förstatligas. Utbildningsminister uttalade i samband med att årsrapporten presenterades för regeringen att detta talar för ett ökat statligt ansvarstagande. Vilka åtgärder avser utbildningsminister att vidta med anledning av Skolinspektionens rapport? Vad avser utbildningsministern med ett ökat statligt ansvarstagande?
ip · H210139 · 2014-11-18 00:00:00 — Interpellation 2014/15:139 Språkanalyser vid asylprövning av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) I det avsnitt av samhällsprogrammet (SVT) som sändes framkom skrämmande uppgifter kring process för asylprövning. I samband med att asylsökande anländer till saknas ofta erforderlig dokumentation som kan styrka deras anspråk på härkomst. För att kunna vederlägga den asylsökandes anspråk vid asylprövning är då en språkanalys ett underlag som i hög grad tillräknar tillförlitlighet. I samband med rättsprövning tenderar språkanalysen få en betydande roll för rättsutslaget. För språkanalysen anlitas i regel företaget , vilket enligt uppgift är helt dominerande som leverantör av språkanalyser till men även verkar med tjänster gentemot migrationsmyndigheter i andra europeiska länder. Företagets intervjuande språkanalytiker är anonym men påstås besitta omfattande språkkunskaper och kännedom om de länder de asylsökande anger som sitt ursprung. Att intervjuaren verkligen besitter de språkkunskaper som anges och kan anses tillförlitlig i sitt värv beskrivs som en ”förtroendefråga mellan och dess leverantör”. Programmet finner emellertid att den språkanalytiker man granskar, som anlitats för ett stort antal asylprövningar (ca 5 000), saknar meriter för sin påstådda kompetens med en påstådd språkkunskap som av extern part beskrivs som osannolik. Vid kontroll av de faktauppgifter för geografi som språkanalytikern använder i testet, uppvisar de allvarliga brister. De fall med brister som granskas i det aktuella tv-programmet sällar sig till tidigare uppmärksammade fall där företaget språkanalyser legat till grund för hårt kritiserade beslut. Kritik har också uttryckts av internationella människorättsorganisationer vilka påtalat rättsosäkra processer associerade med Sprakabs arbetssätt. asylutredningar framstår i ljuset av programmets granskning som rättsosäkra i ärenden med livsavgörande konsekvenser. I den utsträckning som språkanalyser används för att säkerställa härkomst i samband med asylprövning bör säkerställa att analysen genomförs av personer med verifierad lingvistisk språkkompetens. Det bör också finnas möjlighet att vid rättslig prövning kunna erhålla en så kallad second opinion från ett referensföretag för att stärka validiteten i asylutredningen. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkerställa att en leverantör inte får en dominerande ställning vid kommande upphandlingar på området? Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkerställa kvaliteten på de asylutredningar som genomför? Vilka initiativ ämnar ministern ta för att främja möjligheten till asylsökande att kunna använda sig av referensföretag för en så kallad second opinion för att stärka validiteten i sin asylprövning?
ip · H210144 · 2014-11-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:144 Åtgärder mot ny narkotika och nya droger av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I massmedierna har vi med stor oro kunnat följa hur drogen Spice både i och utanför vårt lands gränser lett till elände, förtvivlan och även i vissa fall dödsfall. Flertalet av de drabbade är ungdomar, och vi kan bara föreställa oss den sorg och tragedi som drabbat deras familjer och vänner. Spice är ett samlingsnamn för syntetiska cannabinoider som ger ett väldigt starkt cannabisliknande rus. Flera av de aktiva ingredienserna är narkotikaklassade i . På grund av att ämnet är såpass kraftfullt samt att det intas tillsammans med andra starka ämnen, bland annat aceton och olika kryddor, bedöms det finnas en klar risk för överdosering. missbrukare hävdar att drogen Spice är bland de farligaste drogerna vi har i då den är billig, lättillgänglig och mycket beroendeframkallande. Våra brottsbekämpande myndigheter arbetar aktivt för att förhindra att fler ungdomar kommer i kontakt med drogen Spice, men likväl kan vi läsa om fler ungdomar som fått sidoeffekter och skador efter att ha testat drogen. Situationen är ohållbar, och måste ge våra myndigheter och organisationer de bästa förutsättningarna att kunna bekämpa denna drog. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att förhindra att fler ungdomar utsätts för drogen Spice och andra droger med olika kemiska sammansättningar? Jag vill också fråga ministern vilka initiativ han kommer att ta för att bistå de brottsbekämpande myndigheterna i deras arbete mot såväl nya som kända droger och narkotika. Kan vi förvänta oss några initiativ av ministern om straffskärpningar avseende narkotikabrott?
ip · H210146 · 2014-11-19 00:00:00 — Interpellation 2014/15:146 Kvinnliga vårdföretagare av (M) till Statsminister (S) I regeringsförklaringen deklarerade statsministern att ”är en feministisk regering” och ”departement och myndigheter får tydligare uppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering i all sin verksamhet”. Därefter valde statsministern att ingå en överenskommelse mellan regeringen och om en rad hinder för privata aktörer inom vård- och omsorgsbranschen, varav majoriteten drivs av kvinnor. Regeringen har gått vidare med en proposition om slopad LOV i primärvården, en utredning om vinstbegränsingar i välfärden och i sin budget dubblerat arbetsgivaravgifterna för unga utan att kompensera fristående vårdgivare. Med dessa stoppklossar slår regeringen undan benen för de 11 000 företagare som är verksamma i branschen. Etableringsfrihet inom vården har öppnat upp nya karriärvägar i en bransch som varit dominerad av kvinnliga anställda. Där många kvinnor tidigare nådde ett tak i karriären finns nu möjlighet att starta eget och bli chef. Den möjligheten har flitigt utnyttjats, och drivs så hög andel som av företagen inom vård och omsorg av kvinnor. Siffran är nästan dubbelt så hög som andelen i övriga näringslivet. I äldreomsorgen drivs av företagen av kvinnor. Feminism går ut på att människor ska slippa bli missgynnade eller begränsade på grund av sitt kön. Med lägre medellön och färre företagsledare är det kvinnor som oftast hålls tillbaka. Förklaringen kan spåras till strukturell diskriminering, normer och begränsade möjligheter att göra karriär i kvinnodominerade yrken. I och med regeringens överenskommelse med begränsas de karriärvägar som finns inom flera av de mest kvinnodominerade yrkena i . Överenskommelsen är således inte bara ett slag mot mångfalden och valfriheten utan även ett kliv tillbaka för feminismen. Mina frågor till statsminister är således följande: Har statsministern gjort ställningstagandet att det är förenligt att vara en feministisk regering och sätta krokben för de ca 7 000 kvinnliga företagare som verkar inom vården och omsorgen? Hur bedömer statsministern att jämställdheten i påverkas av att det blir svårare för kvinnor att starta eget och göra karriär i vården och omsorgen? Har statsministern gjort ställningstagandet att arbetar med jämställdhetsintegrering i all sin verksamhet i enlighet med vad som anfördes i regeringsförklaringen?
ip · H210147 · 2014-11-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:147 Kommunala särkrav vid byggnation av (M) till Statsrådet (MP) har kartlagt förekomsten av särkrav, det vill säga kommunala krav med nivåer som går utöver de föreskrifter som anges i BBR. Utredningens undersökning pekar på att sådana krav är relativt vanliga – framför allt när det gäller energiprestanda men även när det gäller tillgänglighet. Enligt utredningen ställer kommunerna högre krav än vad som anges i de nationella föreskrifterna. De kommunala särkraven, särskilt vad gäller bostäders energianvändning, medför enligt utredningen betydande merkostnader för projektering och uppförande av bostäder samt motverkar industriella koncept som kan ge lägre kostnader. Särkraven leder enligt utredningen därigenom även till indirekta kostnader i form av minskat bostadsbyggande. För att minska merkostnader för projektering och uppförande av bostäder lämnade alliansregeringen propositionen En enklare planprocess (prop. 2013/14:126) till . Ett av förslagen gällde införandet av en ny bestämmelse som begränsar kommunernas möjligheter att ställa egna krav på ett byggnadsverks tekniska egenskaper vid planläggning, andra ärenden enligt eller i samband med genomförande av detaljplaner. Ändringen väntas göra byggandet billigare och öka förutsättningarna för nyproduktion, något som vi alla borde ha ett stort intresse av. antog propositionen i denna del, och lagändringarna träder i kraft . Det kom till min kännedom att statsrådet under hållbarhetskonferensen i uttalade att det är bra att kommuner går före när det gäller att ställa särkrav på energiområdet. ”Vi räds inte den utvecklingen, tvärtom tror vi att det handlar om en gummibandsprincip, de som drar gör ett hårt arbete.” (Citatet är hämtat från tidningen .) Det förefaller ju onekligen förvånande att ett statsråd med ansvar för området förespråkar åtgärder som kommer att bryta mot lagen om bara någon dryg månad. Utifrån detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Avser statsrådet att föreslå ändringar i för att återigen möjliggöra kommunala särkrav?
ip · H210148 · 2014-11-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:148 Reglering av stöd för energieffektiviseringar av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen föreslår tillsammans med i budgetpropositionen införandet av en ny typ av subventioner i form av statsbidrag till energieffektiviseringar av vissa fastigheter. Alliansen avstyrker av flera skäl att förslaget blir verklighet. Risken finns att subventioner kommer att gå till de fastighetsägare som inte har underhållit och skött om sina hus. Det finns nämligen fastighetsägare som har miljöeffektiviserat och renoverat sina fastigheter. I värsta fall kan subventioner av det här slaget till och med få till effekt att upprustningstakten avtar, när fastighetsägare väljer att invänta statliga stödpengar. Subventioner riskerar att snedvrida konkurrensen och kan bryta mot regler om statsstöd. Det är mot bakgrund av riskerna med subventioner av det här slaget angeläget att regelverken blir tydliga. Reglerna bör vara neutralt utformade i förhållande till om fastigheterna är offentligt eller privat ägda. Reglerna måste utformas så att de inte bryter mot statsstödsreglerna. Eventuella oönskade effekter måste hanteras så att stöden inte leder till minskade upprustningar i onödan eller enbart blir till vinstutdelning i kapitalstarka bostadsbolag. Årsskiftet närmar sig, och ska regelverket hinna komma på plats är det knappt om tid. Därför är mina frågor till statsrådet: Hur avser statsrådet att göra för att få till regelverk som inte bryter mot statsstödsreglerna? Hur avser statsrådet att göra för att få till regelverk som inte är konkurrenssnedvridande? Hur avser statsrådet att göra för att få till regelverk som inte får oönskade effekter? När kommer det nya regelverket att finnas på plats?
ip · H210149 · 2014-11-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:149 Miljösatsningar på vägtrafiken av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) I stod inrikes transporter för av utsläppen av växthusgaser 2012. Växthuseffekten är ett faktum, och vi måste arbeta på flera plan för skapa ett mer hållbart samhälle. Utsläppen från vägtrafiken har minskat , men många anser att vi behöver göra mer. För att nå våra ambitiösa klimatmål måste vi bland annat fortsätta arbetet med att minska utsläppen från transportsektorn. Fordonsindustrin gör ett stort jobb för att minska utsläppen från sina fordon, men mer kan göras. Exempelvis kan man köra med längre och tyngre lastbilar, då detta innebär färre transporter, vilket då minskar koldioxidutsläppen. Därmed vill jag fråga klimat- och miljöminister : Hur ser klimat- och miljöministern på olika åtgärder för att minska utsläppen inom transportsektorn generellt och på fordonssidan mer specifikt?
ip · H210150 · 2014-11-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:150 Regeringens och kommissionens ekonomiska prognoser av (M) till Finansminister (S) Finansministern har under en presskonferens i samband med Ekofinmötet sagt att ”ladorna är ännu tommare än jag har sagt”. Detta baseras på att kommissionen nu förutspår ett budgetunderskott på mot regeringens prognos på . Ska detta tolkas som att finansministern litar mer på kommissionens prognoser än på sina egna i bedömningen av den makroekonomiska utvecklingen? Anser finansministern att det nu och framöver är kommissionens omdöme av den ekonomiska utvecklingen som vi bör utgå ifrån i den svenska politiska debatten? Vad är det i så fall som gör kommissionens prognoser mer tillförlitliga? Eller är det helt enkelt så att finansministern använder de siffror som för stunden gagnar hennes sak bäst? Under samma presskonferens upprepade finansministern sitt mantra att de påstått svaga statsfinanserna beror på alliansregeringens skattesänkningar. Frågan är då varför regeringen inte föreslår ytterligare skattehöjningar och varför man föreslår kraftiga utgiftsökningar. Mot denna bakgrund är mina frågor till finansministern: Har finansministern gjort ställningstagandet att det nu och framöver är kommissionens omdöme av den ekonomiska utvecklingen som vi bör utgå ifrån i den svenska politiska debatten? Vad är det i så fall, enligt finansministerns bedömning, som gör kommissionens prognoser mer tillförlitliga?
ip · H210151 · 2014-11-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:151 Överskottsmålet av (M) till Finansminister (S) Finansministern har vid åtskilliga tillfällen sedan valet påstått att statens finanser är illa skötta och att ”ladorna är tomma”. föreslås omfattande utgiftsökningar i jämförelse med den tidigare regeringens prognoser i vårpropositionen. Detta kommer att medföra både att statsskulden ökar nominellt sett och att överskottsmålet inte nås. Finansministern intar alltså den självmotsägelsefulla positionen att ”det saknas pengar, så därför spenderar vi mer pengar”. Detta är särskilt oroväckande eftersom det är nu måste bygga buffertar för kommande kriser. Mot denna bakgrund är mina frågor till finansminister : Vilken nivå av överskott menar finansministern krävs för att hon ska anse att tillståndet för statens finanser är sådant att ”ladorna är fulla”? Vilket år förutser finansministern att detta åstadkoms? Vilka finanspolitiska åtgärder vidtar finansministern i relation till den tidigare regeringens vårproposition 2014 för att nå överskottsmålet?
ip · H210152 · 2014-11-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:152 Begreppet beräkningsteknisk överföring till hushållen av (M) till Finansminister (S) I statsbudgeten reserverar regeringen utgifter på mer än över den kommande mandatperioden under beteckningen ”beräkningsteknisk överföring till hushållen”. Vad detta verkligen innebär ges ingen egentlig förklaring till. I en not på s. 30 i budgeten står det ”Lämnar utrymme för bl.a. avskaffad bortre gräns för sjukförsäkringen”. Med tanke på den enorma omfattningen av beloppet i fråga är det mycket märkligt hur avsikterna för samma pengar inte specificeras närmare. Att det just är den bortre gränsen för sjukförsäkringen man exemplifierar med av alla saker som 20 miljarder kan bekosta kan knappast vara en slump. Regeringen har utställt målet att ska ha lägsta arbetslöshet. är de enda reformerna i statsbudgeten som har strukturell inverkan på ekonomin skattehöjningar på jobb och företagande samt bidragshöjningar – förslag som har negativ sysselsättningseffekt. Därtill har regeringen beslutat att inte längre upprätthålla ett sysselsättningsmål. Likheterna med aktiva utslussning av människor från arbetsmarknaden för att dölja arbetslösheten är påtagliga. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Vad är ministerns och regeringens avsikter för posten ”beräkningsteknisk överföring till hushållen”? Är det så att ”beräkningsteknisk överföring till hushållen” i själva verket är en buffert för att hantera en ökning av utanförskapet för att dölja arbetslösheten?
ip · H210153 · 2014-11-20 00:00:00 — Interpellation 2014/15:153 Amorteringskrav på bostadslån av (M) till Finansminister (S) har utöver kravet på en 15-procentig kontantinsats vid tecknande av nya bostadslån beslutat att införa ett amorteringskrav. Förslaget innebär att bolånen successivt måste amorteras ned till av bostadens värde. Problemet med en ökad skuldsättning hos hushållen är kanske det största framtida hotet mot stabiliteten i svensk ekonomi. Att adressera denna fråga är därför centralt. Amorteringskravet innebär dock två problem. För det första innebär det att tröskeln in på bostadsmarknaden ökar ytterligare. Om tillgången på billiga krediter fortsätter att vara god (vilket tycks vara fallet) och byggandet inte tar fart riskerar bostadspriserna ytterligare drivas upp. Risken är därmed påtaglig att resultatet endast blir att tröskeln in på bostadsmarknaden ökar. Eller, ännu värre, att skuldsättningen ökar i stället för att minska. För det andra riskerar amorteringskravet att minska hushållens disponibla inkomster och därmed konsumtionen. Problemet i svensk ekonomi är inte att hushållen sparar för lite utan att låneökningen är väsentligt högre – ett problem som även det beror på en dysfunktionell bostadsmarknad. Mot bakgrund av detta är mina frågor till finansminister : Hur ställer sig finansministern till förslag om amorteringkrav? Ser finansministern risker i att amorteringskravet dämpar hushållens konsumtion? Ser finansministern risker i att amorteringskravet ökar tröskeln in på bostadsmarknaden?