· H110426 · 2014-06-03 20:59:13 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av kritik mot riskkapitalförsörjningen i landet och vilka åtgärder jag avser att vidta för att åstadkomma bättre resultat när det gäller målstyrning och faktiskt utfall i fråga om riskkapital.Regeringen välkomnar granskning. Tillgång till finansiering är ofta avgörande för start och utveckling av företag, och statens insatser är viktiga för att komplettera det privata kapitalet och bidra till att bärkraftiga och innovativa verksamheter kan finna det start- och utvecklingskapital de behöver. Det är viktigt att statliga riskkapitalinsatser genomförs kostnadseffektivt, att de kompletterar den privata marknaden och att undanträngning minimeras.I går lämnade regeringen en skrivelse till - den jag håller här i min hand - där iakttagelser kommenteras och åtgärder med anledning av dessa redovisas.Sammanfattningsvis delar regeringen flera av iakttagelser, men inte alla. Bland annat menar regeringen att ger en överdriven bild av statens engagemang i senare fas. till antalet investeringar sker den absoluta merparten i tidig fas. Vidare framhåller regeringen att privat medfinansiering i enskilda investeringar är önskvärt av olika skäl och att det inte innebär någon målkonflikt som leder bort från segment med marknadskompletterande behov, vilket antyds i rapport.Jag vill också poängtera att granskning bara fokuserar på en liten del av de insatser som görs för att stärka finansiering och företagsutveckling i tidiga skeden, nämligen ägarkapitalinvesteringar. Exempel på andra insatser är lånefinansiering, "mjuka" avskrivningsbara lån, rena bidrag och affärsutvecklingsstöd gnom inkubationsinsatser. En viktig del av arbetet för att stärka tillgången till företagsfinansiering är också de insatser som gjorts för att öka tillgången till privat riskvilligt kapital, exempelvis genom investeraravdrag och sänkt bolagsskatt. För att bedöma insatser som görs för företag i tidiga utvecklingsskeden måste hela bilden beaktas.Några av de åtgärder som lyfts fram i skrivelsen äratt regeringen, i linje med inriktningen på pågående reformarbete och i enlighet med rekommendationer, kommer att undersöka förutsättningarna att fokusera statens kapitalförsörjningsinsatser genom ytterligare åtgärder för att skapa en mer samlad aktörsstrukturatt aktörernas mål för kostnadseffektivitet setts över och att regeringen uppdragit åt flera av bolagen att ta fram förslag på specifika mål för förvaltningskostnadernas storlekatt modeller för att stärka incitament för investeringar i tidig fas kommer att övervägas vid utformningen av de nya strukturfondsbaserade fond-i-fond-satsningarna som aviserades i budgetpropositionen för 2014att insatser genomförs för att öka tydlighet och kännedom om statens finansieringsinsatser och vilka erbjudanden som är tillgängliga för företagen. Bland annat har ett uppdrag att utveckla webbportalen för företagsinformation och vägledning, , och den finansieringsguide som finns där.I och med skrivelsen hoppas jag att det står klart att det finns en tydlig och väl motiverad linje i regeringens arbete inom området och att denna överensstämmer med intentioner och beslut. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av kritik mot riskkapitalförsörjningen i landet och vilka åtgärder jag avser att vidta för att åstadkomma bättre resultat när det gäller målstyrning och faktiskt utfall i fråga om riskkapital.Regeringen välkomnar granskning. Tillgång till finansiering är ofta avgörande för start och utveckling av företag, och statens insatser är viktiga för att komplettera det privata kapitalet och bidra till att bärkraftiga och innovativa verksamheter kan finna det start- och utvecklingskapital de behöver. Det är viktigt att statliga riskkapitalinsatser genomförs kostnadseffektivt, att de kompletterar den privata marknaden och att undanträngning minimeras.I går lämnade regeringen en skrivelse till - den jag håller här i min hand - där iakttagelser kommenteras och åtgärder med anledning av dessa redovisas.Sammanfattningsvis delar regeringen flera av iakttagelser, men inte alla. Bland annat menar regeringen att ger en överdriven bild av statens engagemang i senare fas. till antalet investeringar sker den absoluta merparten i tidig fas. Vidare framhåller regeringen att privat medfinansiering i enskilda investeringar är önskvärt av olika skäl och att det inte innebär någon målkonflikt som leder bort från segment med marknadskompletterande behov, vilket antyds i rapport.Jag vill också poängtera att granskning bara fokuserar på en liten del av de insatser som görs för att stärka finansiering och företagsutveckling i tidiga skeden, nämligen ägarkapitalinvesteringar. Exempel på andra insatser är lånefinansiering, "mjuka" avskrivningsbara lån, rena bidrag och affärsutvecklingsstöd gnom inkubationsinsatser. En viktig del av arbetet för att stärka tillgången till företagsfinansiering är också de insatser som gjorts för att öka tillgången till privat riskvilligt kapital, exempelvis genom investeraravdrag och sänkt bolagsskatt. För att bedöma insatser som görs för företag i tidiga utvecklingsskeden måste hela bilden beaktas.Några av de åtgärder som lyfts fram i skrivelsen äratt regeringen, i linje med inriktningen på pågående reformarbete och i enlighet med rekommendationer, kommer att undersöka förutsättningarna att fokusera statens kapitalförsörjningsinsatser genom ytterligare åtgärder för att skapa en mer samlad aktörsstrukturatt aktörernas mål för kostnadseffektivitet setts över och att regeringen uppdragit åt flera av bolagen att ta fram förslag på specifika mål för förvaltningskostnadernas storlekatt modeller för att stärka incitament för investeringar i tidig fas kommer att övervägas vid utformningen av de nya strukturfondsbaserade fond-i-fond-satsningarna som aviserades i budgetpropositionen för 2014att insatser genomförs för att öka tydlighet och kännedom om statens finansieringsinsatser och vilka erbjudanden som är tillgängliga för företagen. Bland annat har ett uppdrag att utveckla webbportalen för företagsinformation och vägledning, , och den finansieringsguide som finns där.I och med skrivelsen hoppas jag att det står klart att det finns en tydlig och väl motiverad linje i regeringens arbete inom området och att denna överensstämmer med intentioner och beslut. Tack så mycket för svaret, näringsministern.Vi brukar politiskt i vara väldigt överens om att tillväxt är något både väldigt viktigt och nödvändigt. Vi brukar vara ganska överens om att tillväxt kräver fler och växande företag. Ska man titta på vad som är viktigt ur ett politiskt perspektiv för att se till att det blir så, kan man konstatera att de frågor som oftast lyfts upp när man samtalar med företagare och olika aktörer är behovet av kompetens- och kapitalförsörjning.När det gäller kapitalförsörjning har politiken och staten ett särskilt ansvar för det statliga riskkapitalet, och det spelar en viktig och stor roll i systemet. Det finns anledning att ifrågasätta hur väl det statliga riskkapitalet fungerar av väldigt många olika skäl. Jag tänker nämna några av dem.Ett är att en förhållandevis stor andel av det statliga riskkapitalet inte används. Trots att man ständigt hör att det finns ett stort behov och att företag inte i tillräckligt stor utsträckning kan få tillgång till statligt riskkapital används inte hälften av det statliga riskkapitalet.Utöver det har bland annat i den skrivelse som man nu svarat på från regeringens sida granskat hur det statliga riskkapitalet fungerar. Man riktar kritik på ett antal olika punkter, och kritiken är allvarlig.Man riktar kritik om att det är svåröverskådligt och överlappande. Det kan finnas skäl att fundera på om det har en undanträngande effekt gentemot privat riskkapital men också genom att fonderna konkurrerar mot och möjligen ut varandra.Man reser frågetecken kring förvaltningskostnader och ineffektivitet i förvaltningen och kanske framför allt om de mål man politiskt uttalar om vad man vill uppnå med det statliga riskkapitalet, nämligen att vara en kompletterande aktör till det privata som styr mot exempelvis finansiering till tidiga skeden, och så vidare, som jag tror betonats av alla partier, kopplat till hur man har utformat det. Genom den faktiska utformningen styr man snarare exempelvis mot region eller bransch.Man konstaterar att merparten av det statliga riskkapitalet går till mogna företag i sena faser. Endast går till tidiga faser och går till det som betraktas som såddfaser. Det är de faser där det är allra svårast att få tillgång till privat riskkapital. Där är behovet av ett fungerande statligt riskkapital som störst.Kritiken utdelas inte bara av . Delar av kritiken delas exempelvis av en statlig utredning som presenterades 2008, en utredning som gjordes av 2011 och många av de företag man möter ute när man diskuterar dessa frågor.Därför är regeringens skrivelse och ministerns svar till mig något av en besvikelse. Man säger sig välkomna granskning och ser den som ett värdefullt inslag i det fortsatta arbetet. Men man kommer bara fram till att man ska undersöka förutsättningarna för en mer samlad aktörskultur och att man ska överväga att stärka incitamenten för investeringar i tidiga faser. Min fråga till ministern blir: Var det allt man ville, eller var det allt man förmådde? Tack så mycket för svaret, näringsministern.Vi brukar politiskt i vara väldigt överens om att tillväxt är något både väldigt viktigt och nödvändigt. Vi brukar vara ganska överens om att tillväxt kräver fler och växande företag. Ska man titta på vad som är viktigt ur ett politiskt perspektiv för att se till att det blir så, kan man konstatera att de frågor som oftast lyfts upp när man samtalar med företagare och olika aktörer är behovet av kompetens- och kapitalförsörjning.När det gäller kapitalförsörjning har politiken och staten ett särskilt ansvar för det statliga riskkapitalet, och det spelar en viktig och stor roll i systemet. Det finns anledning att ifrågasätta hur väl det statliga riskkapitalet fungerar av väldigt många olika skäl. Jag tänker nämna några av dem.Ett är att en förhållandevis stor andel av det statliga riskkapitalet inte används. Trots att man ständigt hör att det finns ett stort behov och att företag inte i tillräckligt stor utsträckning kan få tillgång till statligt riskkapital används inte hälften av det statliga riskkapitalet.Utöver det har bland annat i den skrivelse som man nu svarat på från regeringens sida granskat hur det statliga riskkapitalet fungerar. Man riktar kritik på ett antal olika punkter, och kritiken är allvarlig.Man riktar kritik om att det är svåröverskådligt och överlappande. Det kan finnas skäl att fundera på om det har en undanträngande effekt gentemot privat riskkapital men också genom att fonderna konkurrerar mot och möjligen ut varandra.Man reser frågetecken kring förvaltningskostnader och ineffektivitet i förvaltningen och kanske framför allt om de mål man politiskt uttalar om vad man vill uppnå med det statliga riskkapitalet, nämligen att vara en kompletterande aktör till det privata som styr mot exempelvis finansiering till tidiga skeden, och så vidare, som jag tror betonats av alla partier, kopplat till hur man har utformat det. Genom den faktiska utformningen styr man snarare exempelvis mot region eller bransch.Man konstaterar att merparten av det statliga riskkapitalet går till mogna företag i sena faser. Endast går till tidiga faser och går till det som betraktas som såddfaser. Det är de faser där det är allra svårast att få tillgång till privat riskkapital. Där är behovet av ett fungerande statligt riskkapital som störst.Kritiken utdelas inte bara av . Delar av kritiken delas exempelvis av en statlig utredning som presenterades 2008, en utredning som gjordes av 2011 och många av de företag man möter ute när man diskuterar dessa frågor.Därför är regeringens skrivelse och ministerns svar till mig något av en besvikelse. Man säger sig välkomna granskning och ser den som ett värdefullt inslag i det fortsatta arbetet. Men man kommer bara fram till att man ska undersöka förutsättningarna för en mer samlad aktörskultur och att man ska överväga att stärka incitamenten för investeringar i tidiga faser. Min fråga till ministern blir: Var det allt man ville, eller var det allt man förmådde? Just tillgång till finansiering är, som påtalar, oerhört viktigt för att få fler jobb och fler och växande företag i hela landet. Av den anledningen har vi jobbat med finansieringsfrågan sedan 2006.Bland annat förstärker vi finansieringsdelen på den privata sidan genom att sänka skatter och införa en investeraravdrag för att möjliggöra för privatpersoner att investera i onoterade bolag.Sedan en tid tillbaka, som också påtalar, har vi en utredning. Vi har presenterat en proposition 2008/09. Vi lät göra en genomlysning av det offentliga riskkapitalet, hur det kan effektiviseras och arbeta bättre ute i verkligheten och hur det kan gynna framför allt små och växande bolag i tidiga utvecklingsskeden.Sedan propositionen kom och McKinseyrapporten presenterades har vi gjort ett antal reformer som har behövt göras . Bland annat har vi gjort en sammanslagning av och för att få en samlad aktör i tidiga skeden. Det har i enlighet med regeringens proposition fattat beslut om.Vi har också aviserat i budgetpropositionen att vi inte ska inrätta nya aktörer för fond-i-fond eller den gröna fonden som vi presenterade i höstens budget, utan det ska finnas inom en mer samlad aktörsstruktur för att fokusera medel i tidiga faser inom vissa segment.Utöver det har vi förstärkt och breddat mandaten för Inlandsinnovation och Fourier Transform för att få största möjliga nytta. Också det är förankrat i genom beslut. Vi har under de senaste två tre åren gjort en del saker för att effektivisera och förstärka det statliga riskkapitalet.Jag välkomnar därför den skrivelse som kom med när man granskade det offentliga riskkapitalet. Väldigt mycket av vad man presenterade ligger i linje med det arbete som regeringen har gjort. Mycket av det bemöter vi nu genom att vi fortsätter på den inslagna vägen. Det gör vi dels genom att fortsatt arbeta för en mer samlad aktörsstruktur, dels genom att fortsätta att förstärka insatserna i tidiga faser.Vi har också nu sett över kostnadseffektiviteten i de olika aktörsbolagen och uppmanat dem att sätta upp mål för förvaltningskostnaderna. har granskat regeringens och således mitt agerande i ett specifikt bolag, , och kommit fram till att man lämnar ärendet utan åtgärd. KU har konstaterat att vi följer de riktlinjer som har stipulerat och de riktlinjer som regeringen har för de statligt ägda bolagen.Vi kommer att fortsätta att arbeta för att reformera detta. Anledningen till det är att finansieringen är en sådan avgörande fråga för företagsamhet. Men vi ska också komma ihåg att det offentliga riskkapitalet bara är . Lejonparten av finansieringen finns på den privata sidan. Med detta sagt vill jag ändå säga att det är viktigt att skattebetalarnas pengar behandlas varsamt och att det hela sköts på ett effektivt sätt.Som jag skriver i skrivelsen till ska vi komma ihåg att vi menar att man fokuserar på en alltför smal del från sida. De fokuserar bara på ägarkapital och inte på alla de insatser som finns i tidig fas från bidrag, från inkubationsverksamhet och från mjuka lån som är en viktig del, inte minst i verksamhet. Vi behöver bredda detta och ha en större helhetssyn på det statliga offentliga kapitalet. Just tillgång till finansiering är, som påtalar, oerhört viktigt för att få fler jobb och fler och växande företag i hela landet. Av den anledningen har vi jobbat med finansieringsfrågan sedan 2006.Bland annat förstärker vi finansieringsdelen på den privata sidan genom att sänka skatter och införa en investeraravdrag för att möjliggöra för privatpersoner att investera i onoterade bolag.Sedan en tid tillbaka, som också påtalar, har vi en utredning. Vi har presenterat en proposition 2008/09. Vi lät göra en genomlysning av det offentliga riskkapitalet, hur det kan effektiviseras och arbeta bättre ute i verkligheten och hur det kan gynna framför allt små och växande bolag i tidiga utvecklingsskeden.Sedan propositionen kom och McKinseyrapporten presenterades har vi gjort ett antal reformer som har behövt göras . Bland annat har vi gjort en sammanslagning av och för att få en samlad aktör i tidiga skeden. Det har i enlighet med regeringens proposition fattat beslut om.Vi har också aviserat i budgetpropositionen att vi inte ska inrätta nya aktörer för fond-i-fond eller den gröna fonden som vi presenterade i höstens budget, utan det ska finnas inom en mer samlad aktörsstruktur för att fokusera medel i tidiga faser inom vissa segment.Utöver det har vi förstärkt och breddat mandaten för Inlandsinnovation och Fourier Transform för att få största möjliga nytta. Också det är förankrat i genom beslut. Vi har under de senaste två tre åren gjort en del saker för att effektivisera och förstärka det statliga riskkapitalet.Jag välkomnar därför den skrivelse som kom med när man granskade det offentliga riskkapitalet. Väldigt mycket av vad man presenterade ligger i linje med det arbete som regeringen har gjort. Mycket av det bemöter vi nu genom att vi fortsätter på den inslagna vägen. Det gör vi dels genom att fortsatt arbeta för en mer samlad aktörsstruktur, dels genom att fortsätta att förstärka insatserna i tidiga faser.Vi har också nu sett över kostnadseffektiviteten i de olika aktörsbolagen och uppmanat dem att sätta upp mål för förvaltningskostnaderna. har granskat regeringens och således mitt agerande i ett specifikt bolag, , och kommit fram till att man lämnar ärendet utan åtgärd. KU har konstaterat att vi följer de riktlinjer som har stipulerat och de riktlinjer som regeringen har för de statligt ägda bolagen.Vi kommer att fortsätta att arbeta för att reformera detta. Anledningen till det är att finansieringen är en sådan avgörande fråga för företagsamhet. Men vi ska också komma ihåg att det offentliga riskkapitalet bara är . Lejonparten av finansieringen finns på den privata sidan. Med detta sagt vill jag ändå säga att det är viktigt att skattebetalarnas pengar behandlas varsamt och att det hela sköts på ett effektivt sätt.Som jag skriver i skrivelsen till ska vi komma ihåg att vi menar att man fokuserar på en alltför smal del från sida. De fokuserar bara på ägarkapital och inte på alla de insatser som finns i tidig fas från bidrag, från inkubationsverksamhet och från mjuka lån som är en viktig del, inte minst i verksamhet. Vi behöver bredda detta och ha en större helhetssyn på det statliga offentliga kapitalet. Det är bra att regeringen har tagit ett antal initiativ när det gäller vissa av de kritikområden som finns. Problemet är bara att det inte räcker, och att merparten av problemen och kritiken kvarstår. Låt oss titta på digniteten av hur problemen beskrivs. Om man som jag och mitt parti bedömer det som både angeläget och viktigt att man har ett högt förtroende för hur staten hanterar de här frågorna och att staten tar på sig politiskt ledaransvar i utformning, uppföljning och styrning av frågorna blir regeringens skrivelse som svar på granskning för mig väldigt tunn.Regeringen konstaterar att den tycker att det är bra att man har granskat. Den säger sig tycka att det är värdefullt som underlag i det fortsatta arbetet. Men sedan blir det inte så himla mycket mer. Av hela den diskussion och det resonemang som finns om att det är en spretig aktörsstruktur, att det finns många aktörer, att de överlappar och att de konkurrerar med varandra är det mest konkreta man kommer fram till att man ska undersöka förutsättningen för en mer samlad aktörsstruktur. Det är tunt.Det mest konkreta man kommer fram till när det handlar om att stärka incitamenten i tidiga faser och i såddfasen är att man ska överväga att ändra och stärka incitamenten i samband med att man inför ett förslag till fond-i-fond-lösningar. Det är svagt.Det är bra att regeringen kommer tillbaka med förslag till fond-i-fond-lösningar. Det har vi efterlyst . Det välkomnar vi. Det är ett steg i rätt riktning. Men det är svagt att man av 17 miljarder, som det totala statliga riskkapitalet i princip uppgår till om man räknar in alla delar, även de mjuka som räknade upp i sitt förslag, bara lyckas prestera ett förslag om 200 miljoner. Det är svagt. Det är svårt att se hur det på något genomgripande sätt kommer att förändra förutsättningarna för de små, nya företagen och såddfinansieringen. Hur ska de bli bättre av detta förslag?Det finns ytterligare ett konkret förslag, som jag inte berörde i mitt förra anförande men som ministern berörde i sitt svar. Tillsammans med fond-i-fond finns en webbportal som man lanserar som en lösning på stora delar av förslagen. Jag är alltid mycket för information. Jag tror att det är en bra tanke att man samlar information, att man sprider information, att man gör den lättillgänglig och så vidare.Låt oss titta på hur det ser ut. Jag visar här en bild med de aktörer och det kapital som i princip finns. Då blir kartan som ni ser här när man försöker strukturera och rita den. Man ska vara medveten om att en av alla dessa pluttar dessutom representerar 16 regionala dotterbolag. Varje plutt skulle alltså ha varit 16 pluttar.I stället för att ta ett helhetsgrepp över hela det statliga riskkapitalet och verkligen försöka göra någonting vettigt av det - för det är inte bristen på pengar som är bekymret, utan det sätt som det är utformat på - blir den mest konkreta lösningen en webbportal. Den är antagligen inspirerad av eller någonting, och den kallas för . Det är inget fel på idén, men det räcker inte. Det är alldeles för tunt.Jag måste tyvärr återigen upprepa min fråga från det förra inlägget: Är det här allt man ville, eller var det allt man förmådde? Det är bra att regeringen har tagit ett antal initiativ när det gäller vissa av de kritikområden som finns. Problemet är bara att det inte räcker, och att merparten av problemen och kritiken kvarstår. Låt oss titta på digniteten av hur problemen beskrivs. Om man som jag och mitt parti bedömer det som både angeläget och viktigt att man har ett högt förtroende för hur staten hanterar de här frågorna och att staten tar på sig politiskt ledaransvar i utformning, uppföljning och styrning av frågorna blir regeringens skrivelse som svar på granskning för mig väldigt tunn.Regeringen konstaterar att den tycker att det är bra att man har granskat. Den säger sig tycka att det är värdefullt som underlag i det fortsatta arbetet. Men sedan blir det inte så himla mycket mer. Av hela den diskussion och det resonemang som finns om att det är en spretig aktörsstruktur, att det finns många aktörer, att de överlappar och att de konkurrerar med varandra är det mest konkreta man kommer fram till att man ska undersöka förutsättningen för en mer samlad aktörsstruktur. Det är tunt.Det mest konkreta man kommer fram till när det handlar om att stärka incitamenten i tidiga faser och i såddfasen är att man ska överväga att ändra och stärka incitamenten i samband med att man inför ett förslag till fond-i-fond-lösningar. Det är svagt.Det är bra att regeringen kommer tillbaka med förslag till fond-i-fond-lösningar. Det har vi efterlyst . Det välkomnar vi. Det är ett steg i rätt riktning. Men det är svagt att man av 17 miljarder, som det totala statliga riskkapitalet i princip uppgår till om man räknar in alla delar, även de mjuka som räknade upp i sitt förslag, bara lyckas prestera ett förslag om 200 miljoner. Det är svagt. Det är svårt att se hur det på något genomgripande sätt kommer att förändra förutsättningarna för de små, nya företagen och såddfinansieringen. Hur ska de bli bättre av detta förslag?Det finns ytterligare ett konkret förslag, som jag inte berörde i mitt förra anförande men som ministern berörde i sitt svar. Tillsammans med fond-i-fond finns en webbportal som man lanserar som en lösning på stora delar av förslagen.