· H110249 · 2014-03-28 09:02:21 — har frågat mig hur stor del av de i ökade bolagsskatteintäkter som jag räknade med i budgeten jag bedömer verkligen kommer in och vilken prognosen är för år 2014.Leif har vidare frågat mig genom vilka åtgärder jag avser att öka storbankernas och aktieägares bidrag till skatteinkomster och produktiva investeringar under kommande år.I budgetpropositionen skärpte regeringen reglerna som begränsar rätten till ränteavdrag avseende interna lån i företagssektorn. Detta gjordes för att skydda den svenska bolagsskattebasen mot skatteplanering med ränteavdrag. I budgetpropositionen förväntas begränsningen i avdragsrätten för interna lån öka skatteintäkterna med 2013.Åtgärden innebär att bolagsskattebasen breddas. som regeringen införde de förändrade begränsningsreglerna för ränteavdrag sänkte regeringen bolagsskattesatsen från till . Sänkningen stärker incitamenten för näringslivet att öka sina investeringar i Sverige.Det finns indikationer på att de nya ränteavdragsbegränsningarna har effekt. Data från betalningsbalansen tyder på att interna lån mot utlandet har minskat. En mer slutlig bedömning kan dock först göras när det finns data avseende taxeringsutfallet 2013.Prognoser över skatteintäkter publiceras i vårpropositionen och budgetpropositionen. Den senaste publikationen avseende bolagsskatten publicerades i budgetpropositionen . Där uppskattades skatteintäkterna från bolagsskatten till för 2014.Företagsskattekommittén har i uppdrag att se över företagsbeskattningen. Den ska bland annat undersöka om det är lämpligt med mer generella regler som begränsar ränteavdragen. Några viktiga utgångspunkter för arbetet är att skydda bolagsskattebasen och att gynna företagande, investeringar och sysselsättning. Det kan vara viktigt att rekapitulera vad detta egentligen handlar om. blev det allmänt känt att en del av riskkapitalbolagen inom den offentligt finansierade verksamheten, såsom vård och skola, förutom att göra stora vinster såg till att via räntesnurror flytta dessa vinster till skatteparadis. Den fjärdedel svenska folket skulle ha tillbaka i bolagskatt kom alltså inte tillbaka utan hamnade i skatteparadis.Min fråga om finansministerns bedömning ska ses mot bakgrund av att vi socialdemokrater tyckte att den begränsning av räntesnurror som gjordes var en vettig tillfällig lösning. Till att börja med redovisade att det skulle ge 6 miljarder i intäkter, men när budgetpropositionen kom var det 8,8 miljarder.Det är svårt för oss i oppositionen att ifrågasätta hur man har räknat och vad det finns för prognoser och beräkningar bakom detta. Vi fick så att säga köpa grisen i säcken. Eftersom vi redan då tillämpade den princip som även finansministern tillämpar, i alla fall i teorin, om krona för krona, så accepterade vi de 8,8 miljarderna som en finansiering av en delvis sänkning av bolagsskatten. Resten, som finansministern ville lånefinansiera, sade vi nej till.Detta gör det besvärligt, inte minst för oss i oppositionen. Om det som säger stämmer känner vi att vi lurats in en situation att tillsammans med regeringen försvaga landets ekonomi.Eftersom det är över sedan jag ställde interpellationen borde det ha gått att ge svaret lite mer innehåll.Den statliga myndigheten sade först att det kunde bli 6 miljarder, men i sin senaste rapport säger man att det kan bli bara 3 miljarder. I så fall är 13 av de 16 miljarderna i bolagsskattesänkningen lånefinansierade. Då har lånat 13 miljarder i kommande generationers namn för att sänka bolagsskatten.Det jag är ute efter är om det finns någon annan prognos och syn än den har att de pengar som skulle komma av räntesnurrebegränsningen inte kommer in? I så fall vill jag ha den redovisad här och nu.Delar av finansministerns svar oroar mig. När det närmaste en prognos man har är "indikatorer" känner jag oro. Det finns antydningar, men några 8,8 miljarder kan man inte se.På två månader borde det ha gått att titta på just denna sektor. Det är av centralt intresse att det som finansministern påstod också kommer in.Vi socialdemokrater kommer att jaga de hål som finns i finansministerns budget. Vi har ett stort intresse av att statens saldo stämmer och att handkassan är räknad och kontrollerad . Vi drog nämligen både 1982 och 1994 dyrbara lärdomar av borgerliga regeringars sätt att hantera statens ekonomi. Att säkra våra bolagsskattebaser är centralt. Sedan den socialdemokratiska regeringen ändrade reglerna och räntesnurrorna började växa har detta varit ett stort bekymmer. Vi har fått vidta omfattande åtgärder för att säkra att framför allt riskkapitalbolag men också andra bolag inte placerar sina ränteavdrag i och tar ut sina vinster i lågskatteländer.Denna ordning är ett betydande bekymmer, och vi har alltså vidtagit kraftfulla åtgärder för att ändra på den. Dessa åtgärder har blivit rätt hårt kritiserade av både jurister och näringsliv därför att de är långtgående och hårda. Vi har hävdat att de överensstämmer med den rättspraxis som finns i andra länder, men det har varit nödvändigt att lägga fast de här åtgärderna för att stoppa en uppåtgående tendens.Skatteavdelningens ekonomer - vi har en stor och kvalificerad avdelning för att göra skatteekonomiska beräkningar - har naturligtvis försökt bedöma effekterna av den här typen av åtgärder. Den bedömningen har alltså inte gjorts av vare sig den politiska ledningen eller några politiska medarbetare på utan av skatteavdelningens skatteekonomiska avdelning.Deras slutsats är att den bästa bedömningen är 8,8 miljarder. Den bedömningen är mycket noga avstämd med , och jag har också återkommit i finans- och skatteutskottet i frågan och noggrant redovisat grunderna för denna beräkning.Nu väljer att kalla detta "rövarkalkyl" i , vilket är ett relativt grovt påhopp på de opolitiska tjänstemännen på . Vi gör inte rövarkalkyler när vi tar fram statens budget, utan vi gör bästa möjliga beräkning utifrån den statistik som vi har.Skatteverket och gör en likartad bedömning i den här frågan. Vi har noggrant stämt av våra beräkningar med dem och landat i de här siffrorna. gör en annan bedömning. Men har å andra sidan inte ansvaret för att göra de tunga bedömningarna på skattesidan på det sätt som skatteavdelningen respektive har.Vad vi ser är att de här åtgärderna förefaller ha bitit rejält. Utvecklingen av betalningsbalansstatistiken visar att koncerninterna nettoskulder från nere med 152 miljarder och med 155 miljarder från . Det egna kapitalet i företagen har ökat dramatiskt. Det förefaller som om redan de åtgärder som vidtogs 2009 och 2010 började vända utvecklingen, och allt tyder nu på att det går åt det här hållet.Nu menar att jag skulle kunna redovisa ett mer omfattande material genom en taxering som ännu inte har ägt rum. Taxeringen sker och redovisas . Därmed finns det naturligtvis en osäkerhet vid sidan av den statistik som vi har från betalningsbalansen på det här området.I grund och botten använder som ordförande i skatteutskottet begreppet "rövarkalkyl" i medierna när han kommenterar de bedömningar som opolitiska tjänstemän gör. Det tycker jag, om jag får säga så, är att föra den politiska debatten in på fel område. Det gick till andra inlägget innan lyckades få till att det nog egentligen var den socialdemokratiska regeringens fel att riskkapitalbolag profiterade på vård och flyttade vinsterna utomlands. Det blir lite tramsigt. Ansvaret ligger faktiskt hos er.Likadant är det med ansvaret för en budgetproposition. Den skrivs inte under av tjänstemän, utan den skrivs under av en regering, och det är en regering som måste står för de bedömningar och de siffror som man lägger fram för den här kammaren. Det är det jag känner oro för.Som jag sade: Vi har 1982 och 1994 sett vad borgerliga regeringar lämnar efter sig i svarta hål. Därför vill vi vara säkra på att saldot stämmer och att handkassan är räknad och är korrekt. Det är därför vi tittar på de olika områden där det finns tydliga indikationer på att något inte står rätt till.Det som gör att vi ställer oss frågan är naturligtvis att en statlig myndighet, , säger att det fattas 5-6 miljarder i intäkter på bolagsskatten. Om har en annan åsikt får han väl säga det här i kammaren: Här har missförstått allt, de har fel, och de kalkyler som vi gjorde från början håller.Ingen skulle bli gladare än jag, mitt parti och svenska folket om de 8,8 miljarderna verkligen kommer in, så att inte finansministern har lånat ännu mer för att sänka bolagsskatten. Det är bara det som det handlar om: ordning och reda, att få reda på hur det egentligen står till.Här svarar finansministern att det ska göras en prognos i samband med vårpropositionen. Det kan inte vara många dagar tills den ska gå i tryck. Då vill jag höra den prognosen. Hur stor del av de 8,8 miljarder som skulle finansiera bolagsskattesänkningen bedömer regeringen kommer in? Vad kommer det i så fall att stå i vårpropositionen?Vi känner också till indikationer på andra sätt. De företag som sysslade med räntesnurror har också sparade förlustavdrag som de använder fortsatt och kan använda till. Vad jag kan förstå kommer det att innebära att man inte kommer att ta upp detta till beskattning framöver. Är den delen med i beräkningen om de 8,8 miljarderna? Och hur kunde det gå från 6 till 8,8 miljarder på så som och fram till det att budgeten presenterades? Det är det som gör att man ifrågasätter hur kalkylerna kommer fram. Det kanske snarare var så att den ökningen togs fram för att finansiera en bolagsskattesänkning.Sammantaget: Jag vill höra om finansministern kan garantera att de 8,8 miljarderna kommer in. Om inte enligt principen krona för krona, hur ska då de pengarna tas in i stället? Låt oss till att börja med klargöra hur det ser ut med de offentliga finanserna i . Vi har fått nya prognoser från . Vi har alltså goda möjligheter att jämföra med de andra europeiska länderna.Sverige tillhör de länder som har lägst skuldsättning. Den har alltså minskat under krisen, som den genomsnittliga skuldsättningen i EU har ökat med i storleksordningen . och har följt den utvecklingen och ligger nu på i offentlig skuldsättning. ligger strax över 40 procent.När det gäller finansiellt sparande har vi en situation som gör att vi lägger ett stimulanspaket på . I förrgår presenterade den finska regeringen ett åtstramningspaket på som, givet att den finska ekonomin är hälften så stor som den svenska, skulle motsvara ett besparingspaket på . är en av de ekonomier som bedöms som starkast i . I har regeringen också genomfört breda sparpaket. kan alltså som enda land fortsätta att stimulera ekonomin 2014. Då menar att det är ett uttryck för att svensk ekonomi är på fallrepet.Sedan måste jag återkomma till detta med rövarkalkyl. gör skatteutskottets ordförande bedömningen att skatteavdelningens skatteekonomiska enhet har gjort beräkningen på 8,8 miljarder för att finansiera bolagsskattesänkningen. Det är den bedömning som skatteutskottets ordförande redovisar i riksdag. Han menar att eftersom kalkylen skiljer sig från ESV:s är det en "rövarkalkyl", som han säger i i dag.Så fungerar inte svensk offentlig förvaltning. Myndigheter gör olika bedömningar. KI, och gör olika bedömningar i nästan varje prognos. Det är inte ett uttryck för att vi gör rövarkalkyler eller att gör rövarkalkyler där de tar ned eller tar upp inflationen för att höja och sänka räntan. Så fungerar inte offentlig förvaltning i , utan vi gör så bra bedömningar som möjligt. De är tillräckligt osäkra och svåra att göra ändå, utan att man för den skull ska lägga in anklagelser om politik i dem.Sedan vill jag också påpeka att när vi diskuterar budgethål vet vi alla var det stora budgethålet i svensk politik befinner sig. Socialdemokraterna har tappat den finansiering som man hade i sin budgetmotion. Det var 12 miljarder i jobbskatteavdrag och 3 miljarder i brytpunkt. Det är ett tapp på 15 miljarder. Man har kvar alla sina utgifter. Därmed har vi ett stort budgethål.Socialdemokraterna säger nu att de är beredda att ta bort hela egenavgiften för unga. Men det täcker bara 7 miljarder. Det återstår alltså ett stort hål att täcka. Det är rätt rimligt att väljarna med mindre än kvar till valet får ett besked om varifrån de miljarderna ska komma.Om nu har gjort bedömningen att skatteintäkterna är 8 miljarder lägre måste väl Socialdemokraterna utifrån bedömningar redovisa ytterligare 8 miljarder i skattehöjningar. Antingen tror inte Socialdemokraterna på bedömning eller också kommer de att redovisa 8 miljarder i ytterligare skattehöjningar.Ska vi förvänta oss att Socialdemokraterna i sin vårmotion lägger på 15-20 miljarder i ytterligare skattehöjningar? Eller är det helt enkelt så att på partipolitiska grunder vill misstänkliggöra kalkyler? För säkerhets skull får jag be finansministern att tänka på att ordförande i skatteutskottet är en partikamrat till honom som heter . Jag är faktiskt bara vice ordförande. Annars kan det bli komplikationer i ert parti.Jag ställde en mycket tydlig fråga. Kan garantera att dessa 8,8 miljarder verkligen kommer in? Och är det bedömning att är helt fel ute, eftersom det skiljer 6 miljarder mellan vad nu säger och vad säger när det gäller bedömningen? 6 miljarder är väldigt mycket pengar. Det skulle räcka till exempelvis 12 000 lärare, och det skulle räcka till mycket annat, men som i så fall försvinner.Finansministern säger att jag påstår att det fattas 8 miljarder. Nej, det har jag inte gjort. Det är det som hela denna debatt handlar om. Jag vill veta vad finansministern anser. Jag vill ha svart på vitt. Jag har inte gått in på och tryckt på gillaknappen. Det är inte det som det handlar om. Men jag känner oro när en statlig myndighet säger att det kanske finns ett hål på 6 miljarder. Även om det naturligtvis är besvärligt för en minister att gå emot en statlig myndighet vill vi faktiskt veta. Då kan det vara lämpligt att finansministern talar om det.Om det finns ett hål där, finansministern, är det faktiskt så att ni är i regeringsställning. Då kan ni inte säga att oppositionen får hitta på en finansiering. Det är ni som har lagt fram budgeten, och det är ni som är ansvariga.Återigen vill jag säga att vi tänker se till, efter tidigare erfarenheter, att saldot stämmer och att handkassan är räknad och kontrollerad . Det är mycket centralt att vi för en seriös diskussion om offentliga finanser. Den måste ta sin utgångspunkt i sakläget. har bland de starkaste offentliga finanserna i industrivärlden. Vi är alltså inne i en lång lågkonjunktur, där som enda land har kunnat fortsätta stimulera ekonomin när , och andra länder har börjat skära ned. Ändå vill Socialdemokraterna göra gällande att har problem med de offentliga finanserna. Då borde väl den första slutsatsen vara att Socialdemokraterna själva har en gediget finansierad budget - det borde vara den mest självklara slutsatsen - och förslagsvis också en kraftigt överfinansierad budget som i sådana fall kunde täppa till de hål som de anser föreligger. vill smita ifrån ansvaret för räntesnurrorna. Det framgår alldeles tydligt i statistiken att denna typ av ränteupplägg började växa runt 2000 och eskalerar sedan i snabbt tempo. Det sammanhänger med de förändringar av lagstiftningen kring koncerninterna förvärv som den dåvarande socialdemokratiska regeringen genomförde. Det är det som blir startskottet för hela denna utveckling med räntesnurror i skatteparadis. Sedan har vi efter hård kritik fått vidta åtgärder i upprepade omgångar för att städa i detta. Jag ber om ursäkt för att jag kallade för ordförande i skatteutskottet. Vice ordförande i skatteutskottet menar att om det finns en bedömningsskillnad mellan ESV och beror den på att gör "rövarkalkyler". Det är vad han säger i . Jag tycker faktiskt att det är ett mycket märkligt uttalande. Vi har alltså en mycket kvalificerad avdelning med ett stort antal disputerade personer som försöker göra bästa möjliga bedömningar av vilka intäkter vi har. De är helt opolitiska. Då menar att detta är "rövarkalkyler". Jag tycker att det är märkligt.