ip · H210131 · 2014-11-14 00:00:00 — Interpellation 2014/15:131 EU:s klimatmål inför de internationella klimatförhandlingarna av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) Klimatförändringarna är vår tids största miljöfråga. Forskningen har visat att våra växthusgasutsläpp påverkar jordens klimat, men än så länge har världens länder inte åstadkommit de nödvändiga gemensamma besluten som skulle minska våra utsläpp. När IPCC presenterade sin slutrapport om hur människans utsläpp påverkar klimatet lyfte FN:s generalsekreterare fram att det bara är just genom att världens länder nu tar ansvar och agerar som den nuvarande utvecklingen går att stoppa. Världens blickar riktas därför nu mot det internationella klimatmötet i . Sedan den nya regeringen tillträdde har den i flera steg bidragit till att sänka och EU:s klimatambitioner . Först ned till 40 procents utsläppsminskning jämfört med , sedan genom att ställa sig bakom en uppgörelse som bland annat innebär en mycket generös tilldelning av gratis utsläppsrätter till . Dessutom har den nya regeringen accepterat att EU kan sänka sina ambitioner ytterligare beroende på utfallet vid det internationella klimatmötet i . Detta är raka motsatsen till den politik som fördes under alliansregeringen. När Alliansen klimatförhandlade inför 2020-målen drev vi igenom att EU skulle kunna justera upp sina mål efter klimatmötet i , för att fortsätta vara en drivande kraft och ett föredöme i klimatarbetet. Den troliga följden av den nya regeringens agerande är att vi kommer att se mer kolkraft i , som EU:s förutsättningar att vara en drivande kraft i kommande globala klimatförhandlingar försämras. Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Hur avser klimat- och miljöministern att agera för att begränsa klimatkonsekvenserna av den stora tilldelningen av gratis utsläppsrätter till länder som ? Tack, , för en viktig interpellation i ett ärende som är högaktuellt när det återstår innan toppmötet i börjar. har frågat mig hur jag avser att agera för att begränsa klimatkonsekvenserna av den stora tilldelningen av gratis utsläppsrätter till länder som . Vid bestämdes att utsläppen inom EU ska minska med , och att detta ska ske genom utsläppsminskningar både i den handlande och i den icke-handlande sektorn. EU:s målsättning har tagits emot positivt i de internationella klimatförhandlingarna. Skrivningen om är viktig då regeringen anser att är en för låg ambition och att EU bör höja den totala ambitionen till i enlighet med EU:s ansvar och förmåga. Regeringen anser att en ambitionshöjning bör påbörjas redan innan Parismötet , och att detta genomförs via internationella krediter och genom inhemska åtgärder i enskilda medlemsstater. Vid beslutades också att medlemsstater med en lägre bnp per capita än av genomsnittet inom EU fortsatt ska kunna dela ut en andel av utsläppsrätterna gratis i syfte att modernisera sin energiproduktion. Trots att och andra medlemsstater var kritiska var detta en förutsättning för att kunna nå en överenskommelse vid den här tidpunkten. Jag delar interpellantens oro för vad detta kommer att innebära då det ännu inte tydliggjorts att den fria tilldelningen endast ska kunna stötta modernisering som ligger i linje med EU:s långsiktiga klimatmål. Det kvarstår att tydliggöra vad beslutet kommer att innebära i detalj. Regeringen kommer därför i det vidare arbetet med tilldelningsregler att verka för att detta undantag kommer att användas till verklig modernisering i form av energieffektivisering och förnybara bränslen. Regeringens hållning är att regler för EU ETS så långt som möjligt ska vara harmoniserade inom EU. Med olika regler för olika medlemsstater i EU ETS ökar också risken för snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. Detta måste också beaktas i det vidare arbetet med tilldelningsregler. Alla som lyssnar här kan nog vara eniga om en sak: svar är väldigt långt ifrån den retorik som använde mot mig och i valrörelsen. Min slutsats av statsrådets svar är att regeringen inte har en aning om hur man ska rädda den situation som man själv har försatt sig i. Regeringen har ställt sig bakom ett EU-beslut som ger gratis utsläppsrätter utan att ställa upp begränsningar för hur dessa utsläppsrätter kan användas. De krav som statsrådet nu pliktskyldigt nämner skulle regeringen självfallet ha fört fram under själva förhandlingarna, inte nu i efterhand när de stora ramförhandlingarna redan är avslutade. ser vi i praktiken vad det innebär att har en oförberedd vänsterregering som saknar gemensam miljöpolitik, och vårt klimat blir den stora förloraren. Jag tycker att det är uppseendeväckande att stöder den här politiken. Men om jag ändå ska försöka förstå varför kunde ställa sig bakom denna politik tror jag att det handlar om brist på erfarenhet. Som så ofta tidigare gick strategi ut på att plocka inrikespolitiska poänger snarare än att uppnå reella resultat på EU-nivå. främsta kännetecken är trots allt att man sätter plakatpolitik framför resultat för miljön. I EU-sammanhang är det nämligen helt nödvändigt att komma med förslag som andra länder ser en chans att ställa upp på, som gör att det blir möjligt att ta steg framåt. Det gäller förslag som inte skrämmer andra länder till ett fullständigt avståndstagande. Annars är man inte ens med på spelplanen. Är man inte ens med på spelplanen vinner den sida som har lägst ambitioner, i det här fallet . Ett exempel på kärleksförhållande till plakatpolitik är inställningen till tyskt kol. I valdebatterna var ständiga följeslagare en kolbit som skulle symbolisera investeringar i kolkraft. är det som tillsammans med Socialdemokraterna är ansvarigt för styrningen av . Före valet var vi från Alliansens sida tydliga med att vi ville sälja utomnordiska delar och därmed kolkraften. I och med att vd nu förbereder en försäljning är detta en fråga som återigen blir aktuell. Det verkar dock vara ännu en fråga där Socialdemokraterna och har olika ingångsvärden. har sagt att man vill stänga ned kolkraft helt medan Socialdemokraterna varit ytterst otydliga med vad de faktiskt vill med . Så till , den ena delen av regeringen, och deras politik gällande kolkraft. Med politik skulle statskassan åsamkas en förlust på upp emot . För att riktigt förstå hur mycket är kan jag säga att det motsvarar vad regeringen satsar på energiforskning under eller hela miljöbudget under . Jag blir därför orolig över de inre slitningar som finns i regeringen gällande kolkraften, för det kräver beslut . Än så länge är det väldigt oklart vad den samlade regeringen tycker i frågan. När jag nu har vice statsminister och klimat- och miljöminister här tänkte jag passa på att fråga henne: Kommer regeringen att sälja utomnordiska del och därmed kolkraften i , eller kommer regeringen att gå på linje att stänga ned verken och medvetet skicka en räkning på runt till skattebetalarna? var jag i . I den lilla staden där jag tillbringade några kyliga höstdagar fanns en omisskännlig doft i luften. Det luktade kol. Det luktade brinnande och glödande kol. Även på många andra sätt var det tydligt att ligger långt efter när det gäller klimat- och miljöarbetet. På gatorna gick bilar på tomgång, huset vi bodde i var dragigt och dåligt isolerat och i affärerna fick man förgäves leta efter miljömärkta varor. är ett land som hamnat på efterkälken i klimatarbetet. är också ett land med lägre levnadsstandard än många andra EU-länder. De polska politikerna menar att de behöver dela ut utsläppsrätter gratis för att kunna modernisera sin energiproduktion, för att gå över till något annat än kol. Jag kan förstå upprördheten över att andra EU-länder köpte underskrift med gratis utsläppsrätter när EU:s klimatmål beslutades vid sena nattmanglingar . Men jag kan också förstå att det var nödvändigt. Att EU nu reser till klimatmötet i med ett gemensamt mål, ett bindande mål för minskande koldioxidutsläpp på till 2030, är en styrka. Om Europeiska rådets möte hade slutat på en lägre nivå eller, vilket hade varit ännu värre, inte kommit fram till ett gemensamt mål hade det varit en katastrof. Jag är en av de riksdagsledamöter som kommer att åka till och ingå i den svenska delegationen. Det är första gången jag ska delta. Jag håller som bäst på att sätta mig in i hur förhandlingarna går till och vad som är viktiga pusselbitar på mötet i , så att mötet blir ett steg i rätt riktning för att nå en bra uppgörelse i . Det känns som om förutsättningarna för Limamötet är bättre än för i . Vid gårdagens Foresseminarium om klimatförhandlingarna, som för övrigt vår klimat- och miljöminister inledde, berättade WWF:s varför WWF tillsammans med , , och andra frivilligorganisationer tågade ut från mötet i protest. Han sa: Botten var nådd. Vi hade nått en gräns där vi var tvungna att reagera. har kontrasten mellan den långsamma takten och den hastighet som krävs för att bekämpa den globala uppvärmningen varit större. Jag hoppas slippa ett sådant protesttåg i . Jag har förstått att frågan om internationell finansiering är en viktig pusselbit i förhandlingarna. Därför vill jag fråga klimat- och miljöministern hur hon har agerat och tänker agera i den frågan. Hur rika länder ska hjälpa fattiga länder att minska sina utsläpp är också en fråga. En helt annan fråga för mig är vem som sedan ska kunna tillgodoräkna sig utsläppsminskningarna i sin bokföring. Är det rätt att vi i ska kunna tillgodoräkna oss utsläppsminskningar i andra delar av världen för att uppnå våra åtaganden? Den förra regeringen tyckte att det var okej. I sitt mål om 40 procents minskning , räknat , menade regeringen att det var okej att upp till en tredjedel av minskningarna görs i andra, fattigare länder i världen. och Socialdemokraterna, som sitter i regeringen, delar inte den inställningen. Jag vill fråga ministern hur det nu antagna EU-målet är utformat. Är det så att det gemensamma 2030-målet, som är antaget, skulle kunna urholkas genom att EU tillgodoräknar sig utsläppsminskningar i , och ? Jag vill börja med att tacka för interpellationen och för svaret. Det är viktigt att sätta press på regeringen inför klimattoppmötet i . Jag ska själv resa dit, ditskickad av mitt parti, . Det har varit rätt mycket oklarheter om vad det är för målsättningar som gäller för den nya S-MP-regeringen beträffande klimatpolitiken, både på Sverigenivå och på EU-nivå. En del av dessa frågor återkommer jag till i min interpellationsdebatt senare . Vid EU-nämndens sammanträde , då skulle bringa klarhet i vilken position skulle ha på , alltså vilka klimatmål den skulle företräda på klimattoppmötet, var det allt annat än tydligt. Det var kort och gott ett extremt taffligt och amatörmässigt hanterande av de viktiga frågorna. Det måste sägas, och därför är den här interpellationen viktig. När till slut kom fram till vilken position den skulle driva sa han att det var 50 procents utsläppsminskningar till 2030, helt och hållet på hemmaplan. Borgarna tillsammans med fick igenom en lägre ambitionsnivå, och det var den som tvingades åka ned till och framföra. Jag förstår därför inte hur kan säga att regeringen har sänkt ambitionsnivåerna i klimatpolitiken när de till slut faktiskt lade fram en högre klimatmålsättning på EU-nivå än det som Alliansen och föreslog. Ännu märkligare blir det, , när du kritiserar den uppgörelse som har träffats av . Det gjorde även vi i . Vi kritiserade det eftersom det innebar totalt sett sänkta ambitionsnivåer, till exempel blev målsättningen för energieffektivisering ännu lägre än ursprungsförslaget. Och mycket riktigt kommer tillsammans med en del andra östeuropeiska länder att få utsläppsrätter gratis ända . Under 15 långa år kommer EU att dela ut utsläppsrätter gratis till deras kolbränning och andra tunga industrier. Vi i sade att det var helt oacceptabelt, och vid telefonmötet röstade vi mot förslaget. Vi var det enda parti som röstade mot det. Ni röstade inte mot det, . De andra borgerliga partierna röstade inte mot det. Därför tycker jag att det är märkligt att du gör en så stor affär av detta i din interpellation då ni ju inte röstade nej till det förslag som till slut gick igenom i . I den överenskommelse som träffades i lade man till en ny artikel - jag tror att vi kan kalla den artikel 1 eftersom den finns i början av texten - där det står att man kan revidera klimatöverenskommelsen. Vi i var kritiska till det eftersom vi är rädda att ambitionerna kommer att sänkas ytterligare. Men det går att använda en sådan revideringsklausul till att höja ambitionerna. Min konkreta fråga till klimat- och miljöminister är: Kommer ni att använda den klausulen för att försöka skärpa ambitionerna i EU:s klimat- och energipaket för klimatpolitiken till 2030? Ett stort tack till de engagerade ledamöterna! Vi är i mångt och mycket överens, vilket jag är väldigt glad för. I internationella klimatsammanhang träffar jag kolleger som minsann inte är bortskämda utan debatterar helt andra saker i sina parlament, till exempel huruvida klimatfrågan över huvud taget är viktig. Jag är väldigt mån om att vi behåller skärpan i debatten och försöker driva på med näbbar och klor i alla möjliga sammanhang. Så viktig är klimatfrågan. Det är också viktigt att vi får en internationell process för förhandlingar. Det är visserligen inte det enda som kommer att lösa klimatproblemen. Det tas oerhört många viktiga initiativ på lokal och nationell nivå, även av företag och branschorganisationer. Men de internationella förhandlingarna håller ihop det. Och just nu är läget det att olika viktiga aktörer måste lägga manken till om det ska hända någonting i de här förhandlingarna. Jag skulle vilja få tydliggjort här i kammaren vad skulle ha tyckt om EU inte hade fattat något beslut om sina klimat- och energimål . Det skulle ha betytt att EU och vi från hade åkt till utan att det funnits några som helst målsättningar på bordet. har inga 2030-mål. har inte ens fått ett 2050-mål formellt i den här kammaren, trots att vi har en ganska långtgående vision som vi i stor utsträckning delar. Vi har inte haft någonting att bidra till. Det har varit den enskilt svåraste faktorn i alla internationella klimatförhandlingar som jag har följt, att inte viktiga aktörer och länder stigit fram tidigt och sagt: Ja, vi vill gå åt det här hållet. Det finns ett parti här som inte håller med, men de flesta svenska partier är helt ense om att EU:s ambitioner på klimatsidan om minst 40 procents minskning till 2030 är för låga. Vi vill höja ambitionerna. Vi har landat i en gemensam position inför mötet i . I rådde bred enighet om att ska driva på för att EU:s position i ska vara att man ska ha ett ambitionshöjande element. Det är viktigt för hela den internationella processen. Det är också viktigt för EU. Jag skulle vilja fråga om man hade velat säga nej den där natten, som gjorde. Ledamöterna i , pådrivna bland annat av ledamot, kunde inte komma överens utan uppehöll i ganska 27 EU-ledare som var benägna att nå en uppgörelse och fatta ett beslut. Till slut lade de fyra allianspartierna ned sin röst. Jag blir inte riktigt klok på detta. Ville ni att skulle bromsa, lägga in veto och säga nej till ett klimatbeslut i EU, som ville, för att det var en för dålig uppgörelse? påpekade att gratis utsläppsrätter till är ett otyg. Vi vet ännu inte riktigt om de kan användas även till den gamla kolkraften, som är oerhört försåtlig. Eller ville ni att vi skulle få ett beslut i EU? Detta beslut har omfamnats internationellt som en väldigt viktig injektion. Jag skulle vilja få svar från på frågan om hon hade velat stå upp för ett nej inför rådets beslut . Ledamöterna har ställt väldigt många frågor, och jag återkommer till dem . Jag har tagit upp det jag tycker är kärnfrågan. Vi är väldigt överens om problemet med kolet. Det är ingen nyhet att det svenska energibolaget har varit engagerat i kol i och väldigt . Detta är ett stort problem. Inte minst kommer en ambitiös klimatpolitik att tvinga kolkraftverken till ett stort omtänk. Det kommer inte att vara lönsamt och bör inte vara lönsamt på att driva kolkraftverk i , för då är vi rökta i klimatpolitiken. Jag är fascinerad över att inte lyckas svara på min fråga . Jag ställde frågan vilken den samlade regeringens linje är angående hur man ska göra för att få ned utsläppen i genom kolkraften i , som äger. Är det genom att stänga kolkraften, som vill, eller är det genom någonting annat och diffust, som Socialdemokraterna vill? Jag tycker att den här kammaren förtjänar att få veta det, för det är viktigt kopplat till miljö- och klimatambitionerna i och EU. Jag hoppas att svarar på frågan. Jag tänkte svara på fråga. Jag är mycket väl medveten om hur de internationella och europeiska förhandlingarna går till inom miljö och klimat. Som bekant satt vi vid makten och drev då ett ambitiöst arbete. Inför toppmötet i hade EU en ambition om att man skulle kunna höja sina ambitioner efter toppmötet. Problemet är att den regering som och nu ingår i har lyckats sänka de svenska målsättningarna i den europeiska kontexten. Man har också lyckats ge gratis utsläppsrätter till . Dessutom har man skrivit under på att man efter toppmötet i om möjligt kan justera ned de europeiska målsättningarna ytterligare. Det står i rak motsättning till hur den tidigare alliansregeringen agerade i frågan. Jag kan garantera dem som lyssnar att tonen var något annorlunda , då var i opposition och krävde olika saker av den då sittande regeringen. Jag är den första att skriva under på att det är viktigt med ett brett samförstånd och ett stort miljöengagemang. Det ska vara resultat snarare än plakat. Det är därför det är så intressant att se hur nu formerar sig i regeringsställning. De kan inte ge några besked, och de lägger sig på lägre nivåer än de alliansmålsättningar som de har kritiserat. Jag skulle vilja fråga vad hon tycker om analys av läget efter toppmötet. Sedan ni tillträdde från vänsterregeringens sida har ni nämligen ägnat tiden åt att sänka de svenska och europeiska klimatambitionerna. När statsministern åkte ned till sitt första toppmöte med sina europeiska kolleger ställde han sig bakom den uppgörelse jag precis redogjort för. I medierna sa statsministern då att han var nöjd med resultatet och att han med glädje konstaterade att EU fått ett klimatramverk som gett unionen en position inför klimatförhandlingarna. Vice statsminister sa dock mycket riktigt att det här var en besvikelse, att EU:s målsättning hade behövt vara betydligt tuffare för att EU skulle kunna ta ett större ansvar för den omställning som krävs. Instämmer vice statsministern nu i statsministerns uttalande? Han är nöjd och glad över resultatet i förhandlingarna. Eller har vice statsministern en annan uppfattning än statsministern? Är hon fortfarande besviken över den överenskommelse som regeringen som helhet ställt sig bakom och som innebär att får frikort att skita ned genom gratis utsläppsrätter? Det är fascinerande att lyssna till och det höga tonläge hon har efter att hennes parti suttit med i en regering som prioriterat ned klimatpolitiken. De flesta av de förslag som alliansregeringens egen klimatberedning föreslog 2008 gick direkt ned i papperskorg. Men den centerledda utredning om en fossiloberoende fordonsflotta som kom går ett bättre öde till mötes, eftersom många av den utredningens förslag redan stod på och Socialdemokraternas att-göra-lista för en bättre klimatpolitik. Transporterna står för av inhemska klimatutsläpp. Lägger vi till våra flygresor och sjöfarten börjar vi närma oss hälften av våra klimatutsläpp. Samarbetsregeringen har redan lagt fram flera viktiga åtgärder i höstens budget för att minska utsläppen, både från trafiken och från andra sektorer. Det är viktigt att höja klimatambitioner av flera anledningar. Det gör oss också starkare och trovärdigare som föregångare och pådrivare i klimatförhandlingarna. Jag vill fråga vår klimat- och miljöminister vilka politiska åtgärder som är viktigast att vidta nu för att öka ambitionen för klimatpolitik. är fascinerad över att klimat- och miljöministern inte svarar på hennes frågor. Jag är fascinerad över att inte svarar på mina frågor, så jag tar dem igen. Hur, , kan ni i komma till slutsatsen att regeringen har sänkt klimatambitionerna på EU-nivå? Regeringen vill minska utsläppen till 2030. Ni ville minska utsläppen till 2030. Sedan ville ni köpa internationella krediter för också. Jag förstår inte hur ni får ihop det till en ambitionssänkning. Jag förstår inte heller hur du får ihop det när du kritiserar överenskommelsen så ihärdigt, vilket vi i också gör. Varför röstade ni då inte emot den? Jag tror att du har fel i din slutsats, . är ett förslag så genomuselt att någon måste stå upp och bara säga nej. Det förslag om klimatmålen till 2030 som röstade om var så urvattnat och dåligt att något land borde ha röstat nej. Då hade man fått ta ett omtag och fått rösta . Det hade då blivit så, precis som du säger, att man åkt till utan målsättningar . Men det är inte så att EU inte har några klimatmål över huvud taget. EU har alltid lyft fram sina klimatmål till 2020 på de internationella klimattoppmötena. Vi i tycker att de har varit för lågt satta. Men det blir felaktigt när du försöker beskriva det som att detta var enda chansen att anta målsättningar för EU. Det har varit många andra gånger då toppmöten havererat när man ska fatta ett beslut därför att medlemsländer har varit missnöjda. borde ha stått upp för klimatet i det här fallet. Det gjorde vi tyvärr inte. Det är sannerligen ett brett spektrum med frågor. Jag ska försöka att svara på ledamöternas frågor, men jag är också glad att jag kommer att återkomma till detta under flera interpellationsdebatter. Regeringens linje om är helt enig. Det var två olika frågor som var ställda till statsministern och mig som gällde förhandlingen. Vi har vid flera intervjutillfällen sagt väldigt tydligt att vi delar linjen att det var väldigt viktigt att få till ett beslut. Det är jag tyvärr ledsen att behöva säga att vi i regeringen blev ensamma om den natten i . Vi fick inte stöd från allianspartiernas och representanter i att det var viktigt att fatta ett beslut, utan man fegade och lade ned rösterna. Det var viktigt att få ett beslut. Med det var vi nöjda. Däremot var beslutet svagt. Det var en besvikelse. Det borde ha varit kraftfullare. Jag har all respekt för att det kan finnas uppgörelser som är så urvattnade att man bör ställa sig upp och säga nej, . Ni från tyckte att det var ett läge där det var så urvattnat att man var tvungen att säga nej. Vi har sett det utifrån konsekvenserna, och de hade blivit ganska stora. Vi hade inte fått möjligheten att sätta igång med Limaförhandlingarna på allvar. Vi hade riskerat, tror jag, en process som möjliggör ett avtal i . Om detta kan man göra olika bedömningar. Men det är min ärliga och trovärdiga bedömning. Jag fick en fråga som också interpellanten ställde om ökade klimatambitioner. Regeringen har ökade klimatambitioner. Vi ser fortfarande att vi behöver stärka de internationella förhandlingarna. Där är jag glad att bygga på en lång historisk grund för svensk engagerad miljö- och klimatpolitik internationellt. Men jag ser också att vi behöver stärka arbetet hemma. Vi behöver stärka genom att öka klimat- och miljöinvesteringarna i . Det gör vi i den budget som just nu diskuterar med ungefär 4 miljarder av reformutrymmet. Vi behöver för att stärka just de internationella förhandlingarna tydliggöra stödet från till den internationella klimatfinansieringen. Det är en nyckel för att få fler länder med på båten och, i ärlighetens namn, ett globalt avtal i . Jag blir fortfarande inte riktigt klok, eftersom inte svarar på frågan, på om egentligen hade velat ha ett beslut eller inte. Den ordinarie beslutsprocessen med EU:s klimat- och energipolitik skulle ha varit klar . Hela den processen har i stort sett legat när alliansregeringen och har varit ansvariga för frågorna. Jag är medveten om att vi har haft en tät dialog. Vi har till stora delar varit eniga under en lång del av processen.