· H110242 · 2014-03-14 10:15:42 — har frågat miljöministern om de skatterelaterade miljöskadliga subventionerna ska fasas ut och om miljöministern i internationella sammanhang driver denna fråga. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.Regeringen prioriterar frågan om kartläggning och utfasning av miljöskadliga subventioner. Det är en angelägen och kostnadseffektiv åtgärd mot miljöförstöring och mot klimatförändringar.Regeringen redovisar skatterelaterade utgifter till . Det finns samhällsekonomiska och miljömässiga skäl till att ha vissa skatteutgifter. Sådana skatteutgifter kan förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten och välfärden när skattebaserna är rörliga. Ett exempel är risken för koldioxidläckage som motiverar en lägre skatt för vissa internationellt konkurrensutsatta sektorer.Koldioxidskatten har slopats för industrin inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det är där risken för koldioxidläckage är störst. Därför är det också kostnadseffektivt att i större utsträckning begränsa skatteutgifterna utanför handelssystemet. Ytterligare minskningar av koldioxidutsläppen sker då inom sektorer med låga marginalkostnader för att minska utsläppen. De billigaste åtgärderna genomförs först. Om samhällsekonomiska eller miljömässiga skäl saknas bör alltså skatteutgiften tas bort. Detta bör ske varsamt och stegvis så att övergångseffekterna blir rimliga för företag och hushåll. Det är så regeringen arbetar med skatteutgifterna inom miljö- och energiområdet. Det är också den inställning som regeringen driver internationellt. Jag följer noga hur utsläppen av växthusgaser utvecklas. Runt om i världen hörs tongångar om sänkta ambitioner i klimatpolitiken på grund av höga kostnader och ett utsatt ekonomiskt läge. Vi kan ändå konstatera att vår politik fungerar. Regeringens vision är att 2050 inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Vår klimatpolitik är en av de mest ambitiösa, och den kombineras med god ekonomisk utveckling och sunda offentliga finanser. För att vi inte ska få en eskalerande klimatförändring där vi inte har möjlighet att förhindra en uppvärmning som överstiger två grader måste vi verkligen göra allt vi kan för att minska utsläppen. Om det tror jag att och jag är överens.Den har på ett föredömligt sätt lyft upp frågan om så kallade miljöskadliga subventioner, det vill säga att ge pengar till en verksamhet som leder till exempelvis ökade utsläpp eller som förstör miljön på ett annat sätt. Regeringen har i budget efter budget, så även i den senaste budgeten, tagit med att miljöskadliga subventioner ska kartläggas och fasas ut.På det stora miljömötet i i för ett drygt år sedan var ett av de länder som drev att andra länder ska fasa ut sina miljöskadliga subventioner. Det har drivit också i många andra internationella sammanhang, inte minst på EU-nivå. Det tycker jag är bra.De miljöskadliga subventionerna på världsnivå uppgick till , enligt det internationella energiorganet - en ofantlig summa egentligen. Vi har en uppgift också på de svenska så kallade miljöskadliga subventionerna. De ligger på ungefär på . Det är vad vi betalar ut till verksamheter som ger ökade utsläpp eller som förstör miljön på annat sätt.Det vore intressant att få veta vad regeringen gör för att få bort de här subventionerna, så att man inte bara skriver in i budgeten att de ska kartläggas och fasas ut, och sedan händer ingenting.Jag studsade till en smula när jag såg regeringens uppdrag till . Där stod det att skulle kartlägga de "ickeskatterelaterade miljöskadliga subventionerna". Det låter som att regeringen har gjort en ny definition av vad en miljöskadlig miljösubvention är. Man ska inte räkna med de skatterelaterade miljöskadliga subventionerna. Jag förstår att det låter lite tekniskt för dem som lyssnar på debatten, men det är viktigt att vi är noga med definitionerna.Skatterelaterade skadliga miljösubventioner - ja, det är de flesta miljöskadliga subventionerna i . Det är nästan alla miljöskadliga subventioner, skulle jag säga. Det handlar om avskaffad koldioxidskatt för industrin, som finansministern tog upp. Det handlar också om att regeringen har avskaffat koldioxidskatten för kraftvärmeverk oavsett om de använder förnybar energikälla eller om de bränner kol, som gör här i och släpper ut ungefär . Det kan handla om reseavdrag. Människor i synnerhet i storstadsområden som kan göra stora avdrag på inkomstskatten för att de reser med bil. Det handlar om en summa på ungefär 4 miljarder varje år.Jag vill ställa en fråga till finansministern. Ni tar nu bort alla miljöskadliga subventioner som på det ena eller det andra sättet är relaterade till skatter. Vilka miljöskadliga subventioner blir då kvar? Vilka miljöskadliga subventioner vill finansministern avskaffa? lyfter fram frågan om miljöskadliga subventioner. Han nämner bland annat kärnkraften och påstår att den skulle få subventioner från staten på olika sätt. Det vill jag gärna bemöta, för det där är lite av en skröna och strider mot hur det förhåller sig i verkligheten. När utbyggnaden av kärnkraften genomfördes i fanns aldrig några direkta subventioner i form av investeringsstöd eller liknande i . Det fanns i många andra länder men inte i . Däremot satsade staten under en rad av år, ungefär , ca i dagens penningvärde i det så kallade kärnprogrammet. Det kan man möjligen anse vara en subvention under uppbyggnadsskedet.Vi ska komma ihåg att det fanns särskilda syften med det. Det var militära och beredskaps- och handelspolitiska ambitioner som motiverade detta, men det gjordes också - och det är kanske det viktigaste - för att minska vårt beroende av importerade bränslen, framför allt olja. Där har man gjort andra satsningar i närtid, framför allt när det gäller förnybart.Sedan 70-talet har staten satsat väldigt mycket pengar här. handlar det om som har gått till förnybara energikällor, det vill säga nästan dubbelt så mycket som man en gång lade i forskningsprogrammen på kärnkraften - bara för att få en relation.När det gäller energiskatt beskattar vi normalt sett elanvändning och inte elproduktion, för det ska vara neutralt. Det finns några viktiga undantag, och det är till exempel fossilbränslebaserad elproduktion som i grunden är beskattad rätt hårt med svavelskatt, kväveoxidavgifter och koldioxidskatt. Men kärnkraften är extra beskattad utöver detta. Det är faktiskt ett av de energislag som är allra hårdast beskattade genom den särskilda effektskatten, som ger drygt 4,2 miljarder till statskassan och som dessutom har höjts under en lång rad av år. Totalt kan man säga att bara den särskilda skatten på kärnkraften, inte den vanliga energiskatten, har gett en intäkt på till statskassan, det vill säga långt mycket mer än vad man en gång satsade i forskningsprogrammen. De här pengarna har räckt till att finansiera alla de satsningar som gjorts på förnybara energislag nästan två gånger om. Det är rätt intressant i sammanhanget, för de pengarna hade annars fått plockas någon annanstans ifrån.Andra myndighetsuppgifter som tillståndsprövning, granskning av drift och säkerhet och hanteringen av restprodukter, kärnavfallet alltså, avvecklingskostnader, finansieras i sin helhet helt och hållet via avgifter som betalas av den som driver kärnkraftverket. När det gäller skadeståndsfrågorna fattade för sedan beslut om nya regler genom att godkänna den så kallade . har vi ett obegränsat skadeståndsansvar för den som driver kärntekniska anläggningar. För att summera allt detta kan man konstatera att några subventioner inte föreligger. Kärnkraften betalar in och har betalat in mer än dubbelt så mycket pengar som den fick i forskningsprogrammen. Dessa pengar har sedan gått till subventioner för förnybart. Till exempel finansieras hanteringen av kärnavfall och även annan myndighetsutövning fullt ut av avgifter. har i sin interpellation även nämnt subventioner till jordbruket. Jag vet inte om menar borttagandet av skatten på handelsgödsel, men jag utgår från att det är en del.Regeringen tog bort skatten på handelsgödsel för som ett led i att man minskade återbetalningen av koldioxidskatten för lantbrukarna. Det har gjorts i tre etapper. Återbetalningen var från början 2:38 och kommer att vara 2015 i ett led att minska koldioxidutsläppen. Det är bra att man får ned koldioxidutsläppen även i lantbruket och tittar på andra drivmedel. Ett led i detta var alltså att skatten på handelsgödsel togs bort, som var en skatt på sammanlagt 300 miljoner och som lades på bara en näring, våra svenska bönder. Det finns inga bönder som använder mer handelsgödsel än vad som behövs, för priset på handelsgödsel är väldigt högt. Skulle vi börja beskatta handelsgödsel igen skulle det göra att vi fick ytterligare en tung faktor och problem när det gäller konkurrens för svenska bönder. Det är någonting som vi inte vill. Vi vill gärna ha svenska varor och svenska grödor. Vi tycker att det är bra med svenskt mjöl i stället för att vi ska importera mjöl från , som kan bli fallet. Jag har pratat lite med jordbrukare som odlar och som har sagt att det kommer att handla om att vi tar in mjöl från . Man vill ha fint mjöl - nu är jag inte bagare, men bara för att relatera - när man ska baka till exempel franskbröd. Då är det viss sort av luftigt mjöl man vill ha. Då behöver man handelsgödsel. Det är likadant med andra grödor. Därför tycker jag att det är bra att man kan titta: Hur ska vi subventionera? Det här var ett sätt att få ned koldioxidskatten. Man kan inte lägga dubbla pålagor på en näring.Jag ska återkomma i nästa inlägg. Jag välkomnar interpellation dels därför att klimatfrågan är viktig, dels därför att frågan om skattesubventioner är viktig.Sveriges klimatpolitik är verkligen ett föredöme för andra länder. Vi fick ett väldigt intressant pressmeddelande från över förnybar energi. Där är outstanding i två avseenden som nämns särskilt. Det ena är att vi är det land som har högst andel förnybar energi. Det är intressant, och det har vi i och för sig varit . Vi har alltid haft mycket vattenkraft, vilken är en enorm fördel. Den är både billig och miljömässig.Sedan 2004 är vi det land som har ökat vår förnybara energi mest inom EU. Och vi är det enda landet som överträffar de mål som vi har satt upp. har alltså gått från en förnybar energi på 2008 till att ligga på , och det ligger över den målsatta nivån på . Vi ligger så pass högt upp att när vi har har , som är tvåa, . Vi ligger alltså högre i förnybar energi än det näst bästa landet.När vi jämför oss med de länder som beskrivs som stora utbyggare av förnybar energi - , och - är det som har haft den väldigt stora utbyggnaden av förnybar energi. Det här är positivt och bra.Sedan ska man komma ihåg att den debatten är delvis relevant också för den här diskussionen. Ett av skälen till att har klarat det här väldigt bra är naturligtvis att vi har haft en piska i termer av koldioxidskatten som har drivit företagen åt rätt håll. Men vi har också haft en väldigt effektiv och marknadsbaserad morot, och det är de gröna certifikaten. Det finns en del kritik mot det systemet, men i grund och botten har det varit ett marknadsmässigt sätt att subventionera fram förnybar energi. Det har varit väsentligt mer effektivt än de system som finns i till exempel och . Både koldioxidskatten och elcertifikaten är alltså väldigt bra system.Varför nämner jag då det här? Jo, därför att elcertifikaten är en av subventionerna på skattesidan som tar upp. Det belyser att detta inte är oproblematiskt. Det är klart att man kan föra resonemang om att mindre vattendrag måste skyddas och att elcertifikaten kan leda till att vi bygger ut för mycket småskalig vattenkraft. Men i grund och botten är elcertifikaten ett väldigt bra system som jag vill ha kvar och som jag tror har varit gynnsamt för Sverige.Sedan vill jag fullt ut hålla med när det gäller det generella arbetet. Vi fick ju en mycket omfattande genomgång av de globala energisubventionerna vid det senaste IMF-årsmötet . Ett antal länder jobbar nu med att ta tag i dessa frågor. I har min kollega varit ett föredöme i att försöka minska energisubventionerna. Han har mött stora bekymmer och stor kontroversialitet. Men det är alldeles uppenbart att minskade subventioner av fotogen, diesel och bensin kan användas till utbildning, mödravård eller infrastruktur. Det är en väldigt effektiv ombalansering i den ekonomiska politiken.Sverige har en väldigt framgångsrik klimatpolitik. Ja, vi har ett antal nedsättningar. Några av dem bör vi ha, och de är bra. Det handlar om bland annat elcertifikat. Jag återkommer gärna med ytterligare exempel på detta. Men jag vill ändå framhålla att jag tycker att detta är en väldigt viktig interpellationsdebatt som har tagit upp. Finansministern använde halva sin talartid i sitt förra inlägg till att prata om att har jättemycket förnybar energi, och att det är bra. Jag kan inte annat än instämma. Men jag tycker att det är lite synd, , att du inte kan hålla dig lite mer till att fokusera på de miljöskadliga subventionerna, nämligen dem som jag har ställt frågor om.När det gäller både koldioxidskatten och elcertifikatssystemen var med och genomförde båda styrmedlen. Jag vill minnas att var motståndare till båda, men det är bra att finansministern inte vill avskaffa vare sig koldioxidskatten eller elcertifikaten. Då kan vi i stället arbeta med att bygga ut dessa styrmedel.Om man är en så stor anhängare av koldioxidskatten borde man kanske föreslå höjningar av den, inte bara indexeringar utan verkliga höjningar, eftersom det troligen är det mest effektiva styrmedel som vi har.Naturvårdsverkets rapport är den mest omfattande kartläggning som vi har i av miljöskadliga subventioner. I den nämns mycket riktigt, som finansministern tar upp, även elcertifikatssystemet. Men, märk väl, man kvantifierar inte någon siffra. Man säger att det här kan få oönskade effekter för miljön i vissa avseenden. Men det är inte med i sammanställningen där de miljöskadliga subventionerna i summeras till ungefär 50 miljarder kronor.Anders har varit finansminister , och ni har haft en politik som går ut på att ni vill kartlägga och fasa ut de miljöskadliga subventionerna. Jag vill då veta vilka ni vill kartlägga och fasa ut. Det är en i synnerhet väldigt relevant fråga när det nu verkar som att har omdefinierat en miljöskadlig subvention. De skatterelaterade miljöskadliga subventionerna ska inte finnas med i kartläggningen, och de ska inte fasas ut.Du får väldigt gärna korrigera mig om jag har fel på den punkten. Men det uppdrag som ni gav till var att man skulle kartlägga de icke skatterelaterade miljöskadliga subventionerna. Genomgången av de 50 miljarderna i miljöskadliga subventioner i visar att nästan alla subventioner på ena eller andra sättet är relaterade till skatter. Vi får göra stora skatteavdrag på vår inkomstskatt om vi reser mycket med bil. Den största delen av avdragen görs i storstäderna, inte i glesbygden där det kan vara motiverat.Både flyget och sjöfarten är helt skattebefriade för sina bränslen. Fisket får väldigt stora subventioner. På kraftvärme har tagit bort koldioxidskatten helt och hållet, oavsett om det är förnybar kraftvärme eller om man, som här i , bränner kol till största delen. Jag förstår inte vad logiken i detta är.Torv har stora nedsättningar av energiskatten. Jag vill fråga finansministern: finansministern att torv är ett förnybart bränsle, eller är det fossilt, vilket jag anser? Är torv förnybart kan en nedsättning vara motiverad, är torv fossilt och leder till större utsläpp är det inte motiverat.Jag vidhåller min tidigare fråga: Var är utfasningsplanen, ?Till vill jag säga: Jo, kärnkraften tas upp i rapporten. Det står om den på s. 40. Det är en miljöskadlig subvention, främst när det gäller försäkringsansvaret. Jag vet att ni har fattat ett nytt beslut om det, men genom att bilda dotterbolag kan moderbolagen stå helt fria i händelse av en katastrof. Jag vill återkomma till en annan skatt som inte finns , och det är skatt på kemikalier. Det finns motioner om det i punktskattebetänkandet som vi behandlade här i veckan.Jag är benägen att hålla med S, V och MP att man givetvis bör ha en skatt på kemikalier. Kemikalieinspektionen har kommit med ett förslag som är lite trubbigt och svårt. Man vill beskatta varan, och då handlar det om ftalater, bromerade flamskyddsmedel, högfluorerade ämnen och kvicksilver. Man har räknat ut skatten för plasthandskar till . Det blir väldigt konstigt och trubbigt.Därför tillsatte regeringen en utredning om hur man ska kunna ha ekonomiska styrmedel för en giftfri vardag. Jag personligen ser hellre att man beskattar kemikalien direkt. Då blir det betydligt enklare, och man krånglar inte till det. I har man krånglat till det och beskattar varan, om det nu är plasthandskar eller gummistövlar. Vi vill ju alla att det ska vara enkelt och tydligt med skatter.Därför frågar jag : Om det skulle komma ett förslag om att lägga en skatt direkt på kemikalien, kan vi i så fall räkna med att vi får stöd av i den frågan? Klimatfrågan är central, och jag ska ge ytterligare ett argument att fundera på som jag tror kan vara rätt viktigt att komma ihåg.Vi har i runda slängar två tre miljarder människor kvar i världen som lever i fattigdom eller åtminstone under vad vi skulle betrakta som en mer normal levnadsstandard. Det betyder att när deras energiproduktion ska öka, när de ska gå från till per capita i bnp, kommer det att explodera.I talar vi om ungefär ett tjugofaldigande av energiproduktionen för att de ska nå motsvarande den vi använder i , om vi talar på bara några decenniers sikt. Skulle vi tala på lite , som 50 eller , är det säkert väsentligt mer än så. Väldigt mycket av det måste ske , för det är under den tidiga fasen av tillväxt som man använder mycket energi.Detta kommer att sätta press på koldioxidutsläppen, precis som det har gjort när har vuxit. Den enda rimliga slutsatsen är då att vi ska hjälpa utvecklingsländer att växa med så mycket energi som möjligt med låga koldioxidutsläpp.Men det moraliska ansvaret kommer sedan att ligga på de rikare länderna att minska sina utsläpp så långt det går för att kompensera för att det kan vara nödvändigt att utsläppen ökar i utvecklingsländer. Trycket på oss att göra mer insatser tror jag bara kommer att bli större.När det gäller skattenedsättningarna ska jag försöka problematisera ytterligare med två exempel.Det ena är handelsrätterna för koldioxid. Man kan säga att det är en subvention när företagen får dem och att de har ett värde som kan användas. Vi har hållit på med dessa diskussioner i , som påpekar. På det senaste Ekofinmötet hade vi en bred diskussion om klimatpolitiken. och var de enda som talade för en mer ambitiös klimatpolitik, och vi fick stöd av . Alla andra inlägg handlade om att man borde backa. I alla de andra sammanhangen var man oroad för energiförsörjningen efter Ukrainafloppen, och man var oroad för konkurrenskraft mot shale gas.Vi måste vara medvetna om att dessa diskussioner är besvärliga. Hade man infört ett handelssystem där man sagt att man skulle betala för handelsrätterna hade det aldrig införts. Då hade vi aldrig fått det på plats. Man kan tycka att det ekonomiskt och miljömässigt inte spelar någon roll om man betalar för dem eller om det är en rättighet man kan sälja. Men vi hade aldrig kommit fram med den åtgärden om vi hade valt den omvända modellen. Då är jag pragmatisk - då föredrar jag att vi kommer fram med ett system med handelsrätter.Låt mig ta ett annat exempel. En av de stora skattenedsättningarna gäller torven. Det där har många finansministrar gått över . Det ser ut som en stor nedsättning, och det är en stor intäkt. Då tänker man när man läser dessa listor att den där torven skulle man kunna titta på. Men de underlag vi får tillbaka från skatteavdelningen och andra experter väldigt entydiga: Tar vi bort subventionen slutar torvproduktionen. Och har vi inte ens skatteintäkten.Det är ett typexempel. Vi skulle alltså inte få in mer skatteintäkter. Vi skulle slå ut torvproduktionen. Kanske 2 000 ungdomar i och i de andra områdena där man gör detta skulle förlora sitt arbete.En del av dessa skattenedsättningar finns av randiga och rutiga skäl. Jag vill inte säga att vi inte kan gå vidare med fler. Det finns ett par områden där vi har gjort det. Vi har gradvis börjat fasa ut undantagen för koldioxidskatten och återbetalningen av diesel till jordbruket. Ja, det är möjligt att det är en åtgärd. Men då vill jag gärna understryka det jag sade i interpellationssvaret: Då ska det göras med försiktighet, med noggrannhet och med ett ansvar för att vi inte snabbt slår sönder verksamheters konkurrenskraft. Då måste man väga av det.Dessa frågor är väldigt viktiga, men de är också väldigt komplicerade. Först vill jag säga till : Ja, kom med ett sådant förslag om en skatt på kemikalier! Vi är väldigt intresserade av det.Sedan vill jag säga om handelsgödselskatten att den tas upp i genomgången av , men det är ingenting som är kvantifierat. Jag lägger inte den till listan, som summerar de miljöskadliga subventionerna i till . Vi i tycker att det är fullt logiskt att ifall man smutsar ned, om man bidrar till en verksamhet som leder till övergödning, ska man få betala lite för det genom en skatt på handelsgödsel. Alla intäkter ska gå till miljöverksamhet i jordbruket. Det är vår plan.Tack för upplysningen om torven, ! Jag kan hålla med om att det är rätt komplicerat. Det här är komplicerade saker. Jag har en viss respekt för att du har varit finansminister , men vi har än så länge inte sett någon utfasningsplan för miljöskadliga subventioner. En kartläggning har vi faktiskt fått.Jag tycker att det är lite väl mycket av "busy doing nothing", , på ditt departement i detta avseende. Var är utfasningsplanen? Ni har ju aviserat den. Jag har debatterat den frågan , i synnerhet med miljöminister . Ni är väldigt aktiva på det internationella planet och kräver att andra länder ska fasa ut sina miljöskadliga subventioner.Men här har vi ju faktiskt en genomgång! Vilka miljöskadliga subventioner vill du fasa ut? Du nämnde en sak, och det har vi i Västerpartiet stött. Det är nedsättningen av skatten på diesel, som ska fasas ut och tas bort. Vi tycker att det är helt rätt.Vad sedan gäller handelssystemet i EU var jag EU-parlamentariker och var med om att rösta igenom den andra handelsperioden. Men det fungerar ju inte. Vi kan inte sänka skatterna här i innan det systemet fungerar. Det är min poäng.Jag vill tacka för den här debatten. Den har trots allt varit rätt klargörande. Jag vill tacka för debatten. Det är en komplicerad frågeställning, som vi måste diskutera. menar att regeringen är upptagen av att inte göra någonting.Jag vill då bara igen redovisa det nya pressmeddelandet från . Där framhåller man alltså att den största ökningen av förnybar energi har uppmätts i , från . Man fortsätter med att konstatera att den högsta andelen av förnybar energi 2012 hade vi i , att jämföra med till exempel på och på 34. Den lägsta har de i på . Bland jämförbara länder ligger på och snäppet över 10.Sverige står alltså ut som det enda land som överträffar sin ambition när det gäller förnybarhet. Det är naturligtvis väldigt bra. Det visar att vår politik fungerar.Det är precis det denna regering har gjort. Vi har en CO2-skatt, som vi har varit överens om, som trädde i kraft under regeringsperiod, som tidigare regeringar har höjt och som vi har justerat uppåt. Vi har de gröna certifikaten, som är ett effektivt system för att styra detta. gör vi en ny förstärkning av systemet när vi förstärker koldioxidkomponenten i fordonsbeskattningen, vilket innebär att en miljöbil får en skattehöjning på kanske en tia medan en bensinslukare får kanske . Det är alltså en mycket tydligare styrning mot en fossilfri fordonsflotta.Behöver vi gå vidare med detta arbete? Ja, vi har inlett det som den förra regeringen inte gjorde. Vi har börjat vidga koldioxidskatten.