· H110416 · 2014-05-13 11:55:59 — har frågat finansministern vad han avser att göra för att industriexporten inte ska spåra ur, för att tågen ska gå och för att nya spår ska byggas.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.Regeringen satsar på infrastrukturen för att skapa ett mer effektivt och pålitligt transportsystem som bidrar till fler jobb och ökad tillväxt. Detta innebär en ökning jämfört med föregående plan.Satsningen innebär att kapaciteten och framkomligheten i transportsystemet kommer att öka som vi gör oss av med flaskhalsar och minskar sårbarheten i våra väg- och järnvägsnät. På så sätt får vi fler, snabbare och punktligare transporter av både passagerare och gods. har problemen i järnvägssystemet varit påtagliga och visat att resurserna till drift, underhåll och reinvesteringar behöver öka. Regeringen gör därför en kraftfull förstärkning på drift och underhåll på järnvägen, där satsas, vilket innebär en fördubbling jämfört med då Socialdemokraterna, med stöd av och , styrde Sverige.Regeringen satsar även för att utveckla transportsystemet över hela landet. Det innebär att investeras i järnvägen, där avsätts för att öka kapaciteten på Ostkustbanan. Sedan alliansregeringen tillträdde 2006 har vi kraftigt förstärkt infrastrukturen genom höjda anslag. Många av de satsningar som den tidigare socialdemokratiska regeringen beslutade om finansierades dock med lån. Alliansregeringen gjorde 2007 och 2008 stora avbetalningar på för att minska den uppkomna låneskulden, så att mer av infrastrukturanslagen därefter kunde användas till att förbättra svensk transportinfrastruktur och mindre behövde användas till att betala räntor och amorteringar. Trots detta behöver staten betala medel motsvarande i räntor och amorteringar för projekt beslutade av den tidigare socialdemokratiska regeringen. Det motsvarar kostnaden för byggandet av till exempel en Norrbotniabana.Hur ett lands export utvecklar sig påverkas av många olika faktorer. Regeringens kraftfulla satsning på infrastrukturen syftar till att stärka just arbetspendlingen och företagens behov av fungerande godsstråk. Detta skapar goda förutsättningar för att export ska stå väl även . Tack, infrastrukturministern! Jag hade, precis som infrastrukturministern säger, ställt min interpellation till finansministern. Jag har dock full respekt för att finansministern måste prioritera andra frågor, såsom svensk ekonomis utveckling till följd av Nuonaffären, Finanspolitiska rådets kritik mot det femte jobbskatteavdraget eller kanske investeringar i utbildning - redovisade i går att var fjärde rekrytering misslyckas.Utgångspunkten för interpellationen är den bristfälliga investeringsviljan, som drabbar jobben och riskerar svensk industris konkurrenskraft. Den riskerar det , och den riskerar det i framtiden.Kungliga Tekniska högskolan visar att den svenska exportindustrin förlorar 1 ½ miljard i intäkter på grund av järnvägskaoset. Enbart beräknas förlora 150 miljoner i intäkter. Det här går naturligtvis ut över jobben i exportindustrin, direkt och indirekt.Kanske skadas och svensk industri främst genom bristande investeringsvilja. Jag hade en interpellationsdebatt här i kammaren i går med näringsminister , utifrån att Element Six planerar att stänga sin fabrik i , där samtliga 175 anställda riskerar att bli av med jobbet. Orsaken, som bolaget hänvisar till, är bristande kompetensförsörjning, bristande infrastruktur och naturligtvis att inte är centralt placerat. Det måste en svensk regering kompensera för.Det är en annan sak som är bekymmersam, kanske speciellt utanför storstäderna, där flera exportindustrier faktiskt går med vinst. Vi har Element Six i som gör vinster. Vi har i , där man planerar och har tagit beslut om att lägga ned hyttillverkningen. Vi har Sulzer Pump i , som också går med vinst, men man planerar ändå att flytta tillverkningen till ett annat land. Då krävs det andra insatser. Det krävs en framtidstro och att ansvarig regering tydligt säger att svensk industri är viktig och att svensk industris konkurrenskraft är viktig. Den är viktig för välfärden. Då duger det inte att säga, som statsministern gör ibland när han är ute och pratar, att vår svenska industri i princip är borta. Det duger inte.Infrastrukturministern hänvisar i sitt svar till att tidigare S-regeringar har lånat till investeringar som är viktiga för framtiden.Fru talman! Det är ju en valfråga. Ska vi låna till skattesänkningar, eller ska vi låna till viktiga framtidsinvesteringar? Ska vi satsa på människors utbildning och på framtida industriell konkurrenskraft genom att bygga infrastruktur?Det är tur att Socialdemokraterna gjorde upp med så att vi kunde bygga . Det var konsekvent emot. Vid samtliga tillfällen då Socialdemokraterna föreslog ökade höjningar i fråga om infrastruktur sade nej. Det är tacksamt att nu lite grann har ändrat ståndpunkt i alla fall. Egentligen tar upp en väldigt angelägen fråga. Det handlar om just som land, som ligger där det ligger och som har en lång tradition av kompetens, kunnande och bra företagsamhet. Mycket bygger på de råvaror som vi har i detta land, inte minst skogen och malmen. Det är varor och produkter som förädlas vidare och är oerhört viktiga inte minst för ekonomi.Isak From är säkert medveten om att de flesta kunder, köpare av de här produkterna, inte befinner sig inom gränser. De är utanför gränser, ofta i vår närhet, i och i , men också allt längre bort. Då är det självklart att en av faktorerna som påverkar i en konkurrenssituation är eventuella transportkostnader. Därför är de svenska transporterna oerhört optimerade. Det gäller att vara effektiv i varje led. Varje trafikslag behövs. Inte minst på vägsidan behöver vi utveckla ytterligare - det gäller både längre och tyngre lastbilar - för att få mer effektivitet. Jag träffade i går, till exempel, som ser det här som en viktig möjlighet för dem.Där har ett problem, som vid ett eventuellt maktskifte skulle hantera den frågan med och , som inte vill se dessa effektiva lastbilstransporter. Dessutom handlar det om att inte lägga på mer kostnader för transporterna. vill ju straffbeskatta åkerierna med en lastbilsskatt. Det skulle inte direkt vara konkurrensfrämjande för våra stora företag.Det är självklart så att mycket av det tunga godset och den långväga trafiken bör, kan och vill gå med till exempel sjöfarten. är den första regering som över huvud taget har tagit fram ett program för en mer konkurrenskraftig sjöfart. Vi är på väg att göra en maritim strategi där vi bygger på resurserna i fråga om vad havet, vattnet och kusterna kan ge. Det tror jag är viktigt.Men det handlar också om järnvägen, som var inne på. Den här regeringen har också sett de brister som finns i järnvägen . Det handlar om det eftersatta underhållet. Och det handlar om den glädje som finns i att fler vill åka och köra på järnvägen, som gör att vi får kapacitetsbrist. Här är det viktigt att vi gör investeringar. Just därför handlar många av de investeringar som görs för att utveckla transportsystemet också om järnväg.Jag tror att det behövs flera olika saker för att öka drivkrafterna när det gäller svensk konkurrenskraft och för att få fler i jobb. Det är bara på det sättet som vi får in mer resurser till vår välfärdsstat som vi inte minst kan lägga på till exempel mer infrastruktur.Vi har sett att , som hänvisade till inledningsvis, har berömt för att han är pricksäker, inte minst sedan krisen startade . Det handlar om att göra rätt typ av insatser. Jobbskatteavdraget har varit en av drivkrafterna för att fler ska jobba.Fru talman! Tack vare den skattesänkningen har skatteintäkterna höjts. Vi har mer skatteintäkter , som gör att vi kan satsa krona för krona.Men, fru talman, jag förstår att i nästa inlägg kommer att komma tillbaka till de löften som man har ställt ut i den här kammaren. Det är löften om en utbyggnad av Norrbotniabanan. Vi hör oftast löften om allt till alla. Men det vore intressant om man i ett replikskifte kunde få med en finansiering också. Hur ska i sådana fall de här löftena betalas? Som jag började med att säga hade jag ställt interpellationen till finansministern. Jag hade kunnat ta den finanspolitiska debatten med finansministern, för det är klart att det är intressant att veta vad finansministern tycker om svensk industri drabbas av förluster med miljarder av kronor för att svensk järnväg inte funkar.Vi drabbas av bristande investeringsvilja. Företag vågar inte satsa i eftersom man inte pekar ut viktiga infrastruktursatsningar.Ministern svarar på mycket. Merparten av svaret är faktiskt inklippt från regeringens hemsida. Det hade jag kunnat läsa där. Jag är tacksam över att infrastrukturministern är här så att vi kan ha debatten. Men ministern svarar inte på mina frågor. Känner ministern till kapacitetsbristen i övre ? prognos nåddes egentligen . Jag tror att infrastrukturministern vet det. Men vet finansministern det? Finansministern måste faktiskt veta detta om han ska tillskjuta medel. Det är så det funkar i de flesta regeringar. Det är finansministern som sitter på börsen.Trafikverket självt konstaterar att näringslivet har slutat fråga efter spår, för man vet att man inte får tider. är spårlägena i princip slut; det finns ingen möjlighet till nya tider. För har det tack och lov beslutats att en renovering ska göras mellan och , vilket är helt nödvändigt. Det kommer att innebära kraftiga hastighetssänkningar och ytterligare spårbrist, och då kommer en del av transporterna kanske att gå med lastbil - till exempel mellan och . förväntar sig näringslivet en ökning av kapaciteten, inte minst med tanke på både skogen och malmen. Vår fundering är om infrastrukturministern verkligen förstår konsekvenserna för näringslivet. största svenska kund är . Jag vet att man har uppvaktat såväl regering och opposition som samtliga partier. Vad ska göras åt det här? Vad tänker ministern göra åt det? Vi ser inga satsningar i regeringens plan. De är helt borta. Där finns inte ens Norrbotniabanan med.Regeringen arbetar efter principen att inte använda det man har. Det fanns en nästan färdig projektering för Norrbotniabanan, men den slängde man i papperskorgen. måste vi göra om den när vi kommer till makten igen och får starta projekteringen. Detsamma har man gjort när det gäller de satsningar man presenterade nu - i det pressmeddelande som gick ut sade man att man investerar på mellan och . Det tyckte jag var jättebra; det handlar om , och 7 av de milen har varken vägräcken eller är trefiliga. Det är en av de farligaste vägsträckorna. I verkligheten visar det sig att det var regeringen satsar på. Det är i och för sig bra, men har redan startat projekteringen och haft samråd med markägare. Då kastar man ju det. Om det inte ska hända någonting måste man ju göra om saker en gång till. Det är inte så man ska använda pengar. När det gäller frågeställningen om hur och på vilket sätt finansministern ser på infrastrukturen och infrastrukturens roll för näringslivets förutsättningar - och i förlängningen konkurrenskraft - tycker jag ändå att det är tydligt. Vi är en regering som bestämmer och beslutar kollektivt. Denna regering, där också finansminister ingår, har ju i ett beslut om hur vi ska använda 522 miljarder fastställt att knappt hälften ska gå till att vårda den infrastruktur vi har. Det handlar om att inte få en kapitalförstöring och problem med att tåg eller annat inte kommer fram på undermåliga järnvägar eller vägar. Det handlar också, vilket kanske är lite mer framåtsyftande viktigt och som jag hoppas att egentligen håller med om, om att göra satsningar framåt för att utveckla hela transportsystemet. När det gäller de 522 miljarderna har som finansminister i allra högsta grad varit delaktig. Det bygger också på underlag som har tagits fram bland annat av och deras kapacitetsutredning. Av de investeringsprojekt som ingår i den nationella transportplanen för bidrar åtta av tio till förbättringar för näringslivets transporter. Vi har särskilt valt att fokusera på godsstråk, men också på arbetspendling. säger att Norrbotniabanan inte ingår. Nej, det är alldeles riktigt; det gör den inte. Detta skulle jag då uppfatta som att och å sin sida lovar att Norrbotniabanan skulle ha funnits med om de hade fått ge sitt ord. Det vore i så fall klädsamt att se hur och på vilket sätt man skulle finansiera det, för det har man inte gjort. Snarare får jag höra att varenda viktig insats som behövs över hela landet ska betalas med samma pengar: den införda kilometerskatten för lastbilar, som inbringar för hela perioden. Den används i alla delar av landet och för varenda enskilt objekt som kommer upp. Jag tror att jag kommer att få höra det också i några av de interpellationsdebatter som följer, fru talman. Det går inte att lova allt till alla. Det vore klädsamt om också Socialdemokraterna kunde använda sig av den hederskodex de åtminstone har haft, nämligen att tänka krona för krona. Jag förstår dock att valet börjar dra ihop sig och att det börjar bli stressigt. Ska ni bilda regering lär det nämligen i så fall bli med - som dessutom vill dra ned på väganslagen med 10 miljarder . Då, , skulle du inte få en meter till på den E4 du nämnde. Det handlar ju om val. Vad ska vi investera i? Oavsett vad vi tycker måste vi ju leva med att vi har haft en borgerlig regering - en borgerlig regering som konsekvent har valt att låna till skattesänkningar. I början lånade den inte, för lämnade ett kraftigt överskott. Det tog dock slut. Vad ska man använda det till? Ska man investera i människors utbildning och i infrastruktur, eller ska man låna till skattesänkningar? Det är ett tydligt val. Vi säger att det är investeringar i människor och infrastruktur som är viktiga. Annars kommer vi inte att få folk i jobb - människor kommer inte att kunna ta de jobb som finns. Det är det största dilemmat, och det dilemmat är akut. Jag förstår alltså att finansministern kanske måste prioritera den frågan, tillsammans med andra frågor som till exempel Nuonaffären.Det är också lite grann vad vi står inför: Vad ska vi använda våra pengar till, och vad skickar vi ut för signaler? Kan vi ha en statsminister som säger ungefär att industrin är passé - basically gone, som han sade? Eller ska vi säga att industrin är grunden för svenskt välstånd, att det är industrins förutsättningar som ligger till grund för hela ekonomi? Då är det rätt viktigt vad man skickar ut för signaler. Var ska man bygga, när ska man bygga och när ska man starta? Vi lever med att vi har en borgerlig regering. Vi socialdemokrater säger att vi inte kan ändra på historien, utan vi måste ta hänsyn till att vi har haft av borgerlig regering och börja regera efter att vi har vunnit valet. Det är självklart att Socialdemokraterna kommer att finansiera sina investeringar. Det ska ingen tveka på. Det handlar om val - valet att investera i människor och infrastruktur eller låna till skattesänkningar. Det är väl alldeles tydligt så att väljarna naturligtvis kommer att säga sitt i valet. Det är dock fascinerande att ständigt få höra socialdemokrater beskriva som ett land där allting är dåligt. Det går dåligt med ekonomin, säger . Det är inte riktigt vad våra kolleger i övriga upplever; är ett av de länder som har klarat sig bäst. Det går dåligt när det gäller människors möjligheter att få jobb. Ja, det är fortfarande en utmaning, men det är också så att trots den kris som har varit har kommit ut bättre än vad många andra länder i har gjort. Det är även så att jag har transportministerkolleger i EU som med avund tittar på vad nu kan göra. Det är till och med så att det kommer företag och människor till från andra länder, kanske och andra. Det kommer byggare, och det gäller möjligheter att bygga tunnlar och annat. Här investeras det nämligen i infrastruktur. Vi höjer anslaget med jämfört med den plan vi hade och går in med 522 miljarder. De finansieras krona för krona, och tanken är att fokusera på godsstråken genom hela landet samt in i och ut ur landet. Syftet är att behålla konkurrenskraften för de företag som finns här. förbjude att de framöver, just när vi behöver dem som bäst, ska behöva straffbeskattas med högre bolagsskatter och högre avgifter när de vill anställa människor. Det är klart att vi går mot valtider och att det spelar roll vilket val man gör.