· H210157 · 2014-12-05 09:43:08 — Vi går vidare från att ha diskuterat transportsektorn till att diskutera hela miljömålssystemet. Jag är mycket glad över denna interpellation, eftersom jag hoppas att vi kan reda ut en del missförstånd som har funnits och finns mellan partierna. I grunden står partierna i kammaren bakom ett starkt och utvecklat miljömålssystem för att vi ska kunna hålla ihop miljöpolitiken på ett bra sätt i . har frågat mig om jag avser att avsluta Miljömålsberedningens långsiktiga, breda arbete med miljökvalitetsmålen samt hur det miljömålsråd som aviseras i regeringsförklaringen ska utformas, så att samma parlamentariska samsyn kan uppnås som med nuvarande miljömålsberedning. Precis som konstaterar är Miljömålsberedningens syfte att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmål och generationsmål ska kunna nås genom att föreslå övergripande strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. Detta ska enligt proposition 2009/10:155 göras inom av regeringen prioriterade områden och i enlighet med regeringens direktiv till beredningen. Jag kan försäkra att jag inte har några som helst planer på att avsluta Miljömålsberedningens långsiktiga uppdrag att ge regeringen förslag till strategier för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Tvärtom, jag bereder ytterligare tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen med fler och tyngre uppgifter inklusive uppgiften att titta på ett långsiktigt klimatmål till 2050 med vidhängande uppföljningssystem. Detta bygger vidare på just det arbete som gjorts under den tidigare regeringen om en färdplan till 2050. När det gäller inrättandet av ett miljömålsråd stämmer det att vi planerar för ett nytt miljömålsråd i enlighet med regeringsförklaringen och budgeten. Även om det finns positiva utvecklingstendenser när det gäller miljömålen, både vad gäller miljötillståndet och vad gäller miljöarbetet, är dessa inte tillräckligt starka för att alla miljökvalitetsmål ska kunna nås. För att uppnå miljömålen krävs ett arbete som bedrivs kontinuerligt, på bred front och . Det förhållandet att inte bedöms klara hela 14 av de 16 miljömålen med nuvarande åtgärder visar mycket tydligt att det behövs åtgärder och ett intensifierat genomförande även på de områden som för tillfället inte prioriteras högst av regeringen. Jag ser därför ett behov av att stärka genomförandearbetet på alla nivåer i samhället. Det nya miljömålsrådet är ett led i att stärka genomförandearbetet för att nå miljömålen. Det nya miljömålsrådet är tänkt att få en delvis annorlunda utformning och roll än det tidigare, och någon risk för överlappning med Miljömålsberedningens uppdrag ser jag inte. Vi bereder ett förslag inom på organisation och uppdrag för ett nytt miljömålsråd. I den beredningen har vi tagit hänsyn till tidigare utvärderingar. Ett miljömålsråd består helt enkelt av en samling generaldirektörer från flera centrala statliga myndigheter, medan Miljömålsberedningen består av en politisk beredning från partier. Jag vill sammanfattningsvis försäkra om att regeringen värdesätter Miljömålsberedningens arbete och att det inte finns några som helst planer på en nedläggning av beredningen. Tvärtom ser regeringen att Miljömålsberedningen och det breda politiska samtalet i denna kommer att få en allt viktigare roll i att utveckla förslag till den samhällsomställning som krävs för att vi ska nå såväl klimatmål som övriga miljömål. Jag vill naturligtvis börja med att tacka ministern för svaret. Jag välkomnar självfallet beskedet att regeringen inte har för avsikt att avveckla Miljömålsberedningen. Det var verkligen ett välkommet besked. Men det är också ett besked som väcker många frågor, frågor som ministern inte helt och hållet besvarade. Jag ska återkomma till dessa frågor. Men först skulle jag vilja ta tillfället i akt att säga några ord om miljömålssystemet i stort, som denna diskussion i grunden handlar om. Miljömålssystemet utgör själva kärnan i det svenska miljöarbetet och syftar till att ge miljöarbetet en tydlig struktur. När Alliansen kom i regeringsställning såg vi flera brister med det dåvarande miljömålssystemet. Vi valde därför att ta itu med dem och utveckla systemet. Ett problem med det tidigare systemet var att bedömningsgrunden för vissa av målen var otydligt definierad. Ett annat var att det gamla miljömålsrådet hade en dubbel roll. Man hade i uppgift både att föreslå nya åtgärder och att genomföra uppföljningar. Dessutom, vilket vi tyckte var rådets kanske största problem, saknades en politisk förankring. har vi en tydlig målstruktur där generationsmålet inom miljömålssystemet anger en mycket tydlig inriktning för den samhällsomställning som behöver ske, där de 16 miljökvalitetsmål som ministern refererade till i sitt svar anger det tillstånd i miljön som arbetet ska leda till och där etappmål anger steg på vägen mot målens uppfyllande. Vi har också en tydlig struktur för uppföljning och framtagande av nya strategier, åtgärder och styrmedel för att nå uppsatta mål. Regeringen har aviserat att man vid sidan om Miljömålsberedningen ska inrätta ett miljömålsråd. Men några besked ger inte ministern om vilket uppdrag det nya rådet ska ges och hur rådet ska fungera i relation till Miljömålsberedningen. Därför måste jag upprepa min fråga till klimat- och miljöminister . Hur kommer det nya uppdraget till detta miljömålsråd att se ut? Ministern säger i sitt svar att är tänkt att få en delvis annorlunda utformning och roll. Det är i så fall bra, men hur ska den nya utformningen se ut? På vilket sätt ska rådet få en ny roll? Kommer rådet bara att ha i uppgift att genomföra uppföljningar, eller kommer rådet bara att ha i uppgift att komma med förslag till nya åtgärder? På de här frågorna hoppas jag att ministern kan ge ett svar. Återigen: Hur ska den politiska förankringen göras? Jag är bekymrad över att vi ska få två parallella system och att det förslag regeringen har lämnat om att inrätta ett miljömålsråd, vid sidan av Miljömålsberedningen, ska innebära att vi får en otydligare rollfördelning. Jag är bekymrad över att vi helt enkelt krånglar till systemet och att miljömålsarbetet därigenom tappar tempo. Jag hoppas därför att ministern i sitt andra inlägg kan ge svar på frågan vilket uppdrag det nya ska ges. Jag tackar för tillfället att förtydliga och reda ut de missförstånd som uppenbarligen finns i kring det viktiga miljömålsarbetet. Precis som pekar på är miljömålssystemet det världsunika arbetssätt har för att stärka hela miljöpolitiken. Det är ett arbete som kontinuerligt måste utvecklas, i takt med politiken, för att skapa den styrka för miljöpolitiken som behövs. Det här är ett miljömålssystem som stammar från tiden med tidigare socialdemokratiska regeringar, och det är sant att alliansregeringen gjorde en del förändringar när den tillträdde. Bland annat tillsatte man en politisk beredning i form av Miljömålsberedningen, och detta har vi varit positiva till. Vi vill ha kvar det, och vi vill fortsätta utveckla det. Man gjorde dock även en förändring jag tror var negativ, vilket vi nu ser inte bara i de fördjupade utvärderingsrapporterna utan också i Statskontorets utvärdering av arbetet. Vi har ett starkt genomförandeunderskott i miljöpolitiken. Det hänger delvis ihop med att alliansregeringen tog bort möjligheterna för generaldirektörerna och ledningarna för de viktigaste myndigheterna på området att analysera både samverkansuppdragen och de åtgärder varje myndighet har att genomföra på sitt område, för att se hur det hjälper systemet. Det är alltså två helt olika funktioner, herr talman. Det är en parlamentarisk diskussion i Miljömålsberedningen, där politiker från partier diskuterar och avdömer hur miljöpolitiken och miljömålen kan ytterligare förtydligas samt om man behöver ta nya steg, och det är det pågående och löpande arbete med att genomföra åtgärder på statens myndigheter som underlättar för att ta miljömålen och det svenska miljöarbetet ett steg framåt. Det är just i den senare delen, alltså i genomförandet av redan beslutade miljömål och även i åtgärder som ska genomföras av myndigheterna, som genomförandeunderskottet ligger. Det saknas därför en nivå med kontakt, ökad dialog, ökad gemensam analys och ökat stöd - vilket var och bör bli, för att arbetet ska fungera bättre. Däremot ska man inte ta tillbaka i dess gamla form. Precis som pekar på hade rådet för många uppgifter. Det ska inte ha uppgiften att följa upp miljömålssystemet, utan detta ligger kvar på i de planer regeringen har. ska dock ha en pådrivande funktion i genomförandearbetet på myndighetsnivå genom att det ska kunna komma med förslag på nya åtgärder. I den delen har nämligen miljömålssystemet blivit kortslutet efter de ändringar alliansregeringen genomförde. Kort kan jag dock säga att jag helt stöder interpellantens intentioner att miljömålssystemet ska vara vårt centrala miljömålsarbetessystem. Det ska finnas en tydlig funktion för politiskt samtal och beredning, och Miljömålsberedningen är därför viktig. Jag skulle önska - och jag vädjar om - att kammarens partier inte omöjliggör för regeringen att slå samman en parlamentarisk diskussion om de långsiktiga klimatmålen med Miljömålsberedningens viktiga diskussioner. Jag skulle tro att vi då får parallella strukturer. Vill vi undvika det, herr talman, ska vi möjliggöra för regeringen att slå samman en parlamentarisk diskussion byggd på färdplan 2050 med Miljömålsberedningens diskussioner om miljömålen och generationsmålet för klimatarbetet. Det skulle gagna klimat- och miljöarbetet i . Jag tackar ministern för att hon faktiskt hjälper till att räta ut ett och annat av de frågetecken jag har haft när det gäller regeringens tankar om förändringen av miljömålssystemet och de olika organ som arbetar inom det. Jag tycker dock att det ministern säger blir lite motsägelsefullt. Å ena sidan säger hon att det nya är ett led i att stärka genomförandearbetet. Gott så, men å andra sidan säger ministern att rådet ska få i uppgift att föreslå nya åtgärder. I min värld hade det varit mer naturligt om Miljömålsberedningen - som har uppdraget att föreslå strategier, åtgärder och nya etappmål - fortsätter med sitt uppdrag och att det nya i så fall får en samordnande uppgift när det gäller myndigheternas olika arbete. Det är nämligen många myndigheter som arbetar inom systemet, och det finns anledning att försöka stärka samordningen. förstår jag dock att ska både försöka komma till rätta med ett genomförandeunderskott och föreslå ytterligare åtgärder. Det tycker jag blir lite märkligt, herr talman. Om regeringen ser brister med det nuvarande systemet och inte tycker att Miljömålsberedningen svarar upp mot de förväntningar regeringen har tycker jag att det kanske vore en mer naturlig ordning att ge tydligare direktiv och fler uppdrag. Det är nämligen trots allt så att Miljömålsberedningen jobbar på regeringens uppdrag. Just nu har beredningen precis påbörjat ett arbete med att ta fram en samlad strategi för luftvårdsarbetet. När vi har sammanträde är det klart att vi ställer oss frågande till hur vårt arbete ska fungera i relation till det nya . Ska vi ta fram åtgärder som gör det? Ska vi då sedan bereda de åtgärder rådet har föreslagit? Återigen: Den stora fördelen med den nuvarande Miljömålsberedningen tycker jag är att vi där har en politisk process. Vi har en process som involverar partier och förhoppningsvis skapar förutsättningar för mer långsiktighet i miljöpolitiken - en större kontinuitet i miljömålsarbetet och miljöpolitiken. Vi kan inte enas om precis allt men i alla fall om en del, vilket gör att miljöpolitiken kan tuffa på även i tider som dessa när vi uppenbarligen inte har någon stabil regering. Jag ber alltså ministern försöka förtydliga just hur ska få en tydlig roll som inte blir överlappande med Miljömålsberedningen. Ministern sa nämligen att rådet skulle få samma uppgift som Miljömålsberedningen har - att föreslå nya åtgärder som ska ta oss närmare uppfyllandet av våra 16 nationella miljökvalitetsmål. Jag tackar återigen för tillfället att klara ut en del missförstånd. Utifrån att man värnar om miljömålssystemet som en viktig motor i svensk miljöpolitiks genomförande tror jag att man ska vara uppmärksam på att det finns ett djupt genomförandeunderskott i miljöpolitiken. Annars skulle vi inte stå i det läget att rapporterna visar att vi med nuvarande beslut inte klarar vare sig generationsmålet eller 14 av de 16 miljömålen, herr talman. Jag skulle vilja säga att man i ett sådant läge ska välkomna strukturer som kan ge förslag på ytterligare åtgärder. Jag håller dock med om och tar naturligtvis till mig att vi måste vara väldigt tydliga med att det inte ska vara överlappande och med varandra konkurrerande strukturer. Det ska i stället vara samverkande och stödjande strukturer i miljömålsarbetet, med ett miljömålsråd där vi får en ökad samverkan mellan myndigheterna för deras uppdrag. Man ska dock inom den strukturen naturligtvis inte heller vara förbjuden att se att de behöver nya uppdrag. Det är inte så, herr talman, att Miljömålsberedningens huvuduppdrag är att komma med nya förslag på åtgärdsnivå inom hela ramen för hela miljömålsarbetet. Miljömålsberedningen får strategiska uppgifter från regeringen, för strategier där vi behöver nya etappmål och där man tar de tyngre frågorna. Det kan inte vara meningen att vi ska ersätta det som är ett myndighetsarbete och leds av generaldirektörerna med riksdagsledamöter och partiernas engagerade miljöpolitiker. Man har trots allt olika roller, kompetens och genomförandemöjligheter. Låt oss därför hålla strategierna, den politiska diskussionen och beredningen i Miljömålsberedningen. Låt den få en stark och framträdande roll i de politiskt viktiga samtalen om hur olika miljömål ska kunna uppfyllas och hur miljöpolitiken ska kunna stärkas samt hur genomförandeunderskott ska kunna minskas. Låt oss inte avlöva systemet genom att omöjliggöra en förbättrad samordning också på myndighetssidan. Regeringen tar, som jag sade, till sig av utvärderingarna om hur det tidigare fungerade. Vi avser att ge en tydligare och mer avgränsad uppgift för att det hela ska fungera bättre. kommer att fortsätta att ha en viktig uppgift till exempel när det gäller uppföljningsrapporter, men om vi ska få ett miljömålsarbete som fungerar i sin helhet måste både myndighetssidan, den politiska beredningen och det uppföljningsarbete som ligger på fungera tillsammans. Därför tror jag att det skulle vara en tydlig förstärkning om vi kunde få allt detta på plats i ett gemensamt system. När det slutligen gäller den springande punkten, klimatmålen, vill jag vara väldigt tydlig. Det är en mycket viktig del av miljömålssystemet. Vi behöver se över våra långsiktiga klimatmål för att se hur vi kan precisera dem mer, hur vi kan få strategier och uppföljningssystem som fungerar för klimatmålen. Alliansregeringen aviserade en enmansutredning i Färdplan ; det var den andra eller tredje utredningen på det området. Jag skulle, herr talman, vilja tillsätta en politisk beredning om de viktiga klimatfrågorna. Jag vill inte ha två parallella strukturer och skulle därför vilja lägga in det som ett huvuduppdrag till Miljömålsberedningen, helt enkelt ett tilläggsdirektiv till de befintliga uppdrag som ligger på Miljömålsberedningen. Låt mig börja där ministern slutade. Ministern och regeringen lämnar de uppdrag de önskar till beredningen. Jag vill bara höja ett varningens finger för att inte utveckla just ett parallellt system, eftersom regeringen aviserat att man också vill inrätta ett klimatpolitiskt ramverk. Då väcks naturligtvis frågan om det ska bli målsättningar, klimatbudget och så vidare inom ramen för det klimatpolitiska ramverket som vi inom miljömålssystemet har klimatpolitiska målsättningar. Återigen, jag höjer ett varningens finger för att inte krångla till systemet genom att inrätta dubbla system. Det är med omsorg om det som jag tycker i grunden välfungerande system vi har som jag väckt den här interpellationen. Jag är glad att ministern i vissa delar har lyckats förtydliga regeringens ambitioner med och tankar om det fortsatta arbetet med att försöka utveckla systemet. Självfallet är jag, precis som ministern, mycket angelägen om att vi ska få ett högre tempo i arbetet med att nå våra miljömål, men det är viktigt att vi inte ger ett nytt råd samma uppdrag som vår beredning har . Den här diskussionen får vi givetvis fortsätta att föra. Jag kommer att följa diskussionen såtillvida att jag tar till mig det som ministern har gett svar på och följa upp att det inte blir ett parallellt system, utan att det i stället tillförs någon form av mervärde som kan bidra till att öka tempot. I grunden, herr talman, kan jag tycka att det är lite olyckligt att vi i svensk politik lägger så mycket tid på att diskutera målsättningar, styrsystem och målstrukturer och lite för lite tid på att diskutera vilka åtgärder som faktiskt är de mest verkningsfulla och vilka styrmedel som är de mest kraftfulla. Det blir mycket diskussioner om målsättningar, och det är viktigt, absolut, men vi måste lägga mer tid och kraft på att diskutera hur vi ska ta oss dit. Jag vill tacka för tydliggörandet av och, hoppas jag, övriga allianspartiers syn att vi ska motverka att få parallella system. Det är därför jag säger det jag säger. Jag hoppas att vi kan få en parlamentarisk, politisk, behandling också av de delar av miljömålen som gäller klimatmålen. Därför vill jag undvika att vi får parallella system, att vi får en sådan diskussion utanför miljömålssystemet. Jag vill få den inom miljömålssystemet. Det är mycket bra att vi fått konfirmerat att det även är allianspartiernas syn. Det är också bra att man poängterar att man inte vill ha parallella system inom miljömålsarbetet. De olika uppgifterna mellan ett miljömålsråd på myndighetsnivå och en politisk beredning måste vara tydliga. Det tar jag absolut till mig. Det måste tydliggöras och kännas klart. Vi är helt överens om att det är viktigt. När det sedan gäller vad som får miljöpolitiken att gå framåt, herr talman, kan man lite grann reflektera över varför med de höga miljöambitioner vi har, som är uttryckta i miljömålen, ändå inte riktigt kommer framåt. Jag tror att det ligger mycket i det som säger, att analysen och debatten ska ligga på vilka de verkningsfulla åtgärderna är, och då måste vi se vilka åtgärder vi kan komma fram med. I samhället i stort, och även i forskarvärlden, visar allt fler analyser att det finns många olika typer av åtgärder som fungerar på olika sätt. Att enbart räkna kostnadseffektivitet i förhållande till exempelvis priset på CDM är inte ett verkningsfullt sätt att analysera vad som skulle vara effektiva åtgärder för att minska utsläppen och stödja en klimatsmart och miljövänlig infrastruktur, stadsutveckling, omhändertagande av levande skogar och levande miljöer. För att stärka analysfunktionerna och minska genomförandeunderskottet är regeringen angelägen om att inrätta ett miljömålsråd, men vi är också angelägna om den politiska och parlamentariska debatten i beredningen. Jag hoppas att jag har skickat en tydlig signal om att vi kommer att värna det. Överläggningen var härmed avslutad.