· H110496 · 2014-06-11 19:26:29 — har frågat mig vad jag gör för att riva gränshinder och förebygga att nya uppkommer.Regeringen fäster stor vikt vid att bekämpa gränshinder, och jag ser detta som en av mina högst prioriterade arbetsuppgifter. Såväl på det nordiska planet, inom EU och bilateralt arbetar vi med att motverka och ta bort barriärer och hinder för dem som vill leva, bo och verka gränslöst. Detta yttrar sig på en rad olika sätt. En handlingsplan för att bekämpa gränshinder antogs av de nordiska samarbetsministrarna , under det svenska ordförandeskapet i . Det nya är en viktig del i den handlingsplanen, och tillkännagavs av de nordiska statsministrarna i en deklaration i samband med Nordiska sessionen . Genom effektiviseras och breddas det nordiska gränshinderarbetet. Från svensk sida har vi inom ramarna för valt ut ett antal hinder som vi ger särskild prioritet. Ett exempel, som har särskild relevans för , är rätten till tjänstledighet för politiska uppdrag från arbete i annat nordiskt land.Som ansvarig minister för EU:s inre marknad arbetar jag ständigt för att värna och stärka den fria rörligheten inom EU. Ett exempel på en problematik som hanterats inom ramarna för EU-samarbetet är den som mött många människor som arbetat i två länder. är det möjligt för den som är bosatt i och arbetar i att ha bisyssla i . Detta har varit ett av de största gränshindren i framför allt . tar i sin interpellation upp kartläggning av gränshinder. Av de 43 rapporterade gränshinder i databas har 19 helt eller delvis hanterats. Nationella skillnader medför dock att det ibland kan vara mycket svårt och ta att lösa ut vissa hinder. Ett exempel på detta är det hinder som det utgör att vi har olika valutor i och Danmark.Sist i förteckning över gränshinder uppmärksammas att danska fritidshusägare i inte kan få svenskt personnummer. Detta kan försvåra möjligheten att teckna till exempel mobil- eller internetabonnemang. gav regeringen i uppdrag att påbörja arbetet med att hitta en lösning på problematiken genom att utreda möjligheterna för utländska fritidshusägare att tilldelas samordningsnummer. Uppdraget ska redovisas . Gränshinderarbetet är omfattande, och sträcker sig över en rad politikområden. Det jag nämnt här är bara ett axplock av de åtgärder och frågor som vi arbetar med, men låt mig inskärpa att jag delar åsikt att vi ständigt måste arbeta både med att förebygga nya gränshinder och med att riva befintliga gränshinder. Detta är och kommer att fortsätta vara en högt prioriterad uppgift för regeringen. Nästan en tredjedel av och samlade bruttonationalprodukt produceras i . Man kan alltså säga att det inte är helt oviktigt för vare sig svensk ekonomi eller dansk ekonomi hur det går för Öresundsregionen.Här bor 3,8 miljoner människor, vilket gör det till det mest tätbefolkade området i vår del av . Det är ungefär 20 000 arbetspendlare . Det har gått ned något - det går upp och ned beroende på konjunkturen.Man har löst en del gränshinder, vilket är jättepositivt, och det är ett intensivt arbete på riksnivå och framför allt på lokal och regional nivå. Trots det finns det många hinder kvar, och det tillkommer nya. Man räknar med att det finns 24 gränshinder. Tyvärr tenderar det att komma till nya gränshinder i takt med att man löser gränshinder.Jag kan välja ett av dessa 24 gränshinder, det som handlar om dem som inte är EU-medborgare men som bor i och vill arbeta i eller som bor i och vill arbeta i . De kan inte göra det. Det är det som är problemet. Är man inte EU-medborgare kan man inte bli gränspendlare: bo på ena sidan och pendla över till den andra.När det gäller forskningsanläggningen , som är på väg till , räknar man med att detta kommer att bli ett jätteproblem. har den danska regeringen börjat titta lite på frågan, just på grund av det här med ESS. Det handlar om att få tag i forskare med nyckelkompetens till den här jätteanläggningen. Då blir det problem om de inte är EU-medborgare. Då kan de inte pendla över gränsen. Det här är alltså ett gigantiskt problem. Och vi har väldigt många arbetslösa som inte är medborgare. De utestängs helt från arbetsmarknaden på andra sidan sundet.Det man kan se i övrigt är att det stora problemet är om man bor på ena sidan och arbetar på den andra eller om man arbetar på båda sidor av sundet - det är nästan ännu mer problematiskt. Ett exempel är att det är oklart vilken a-kassa man har när man är svensk gränspendlare, alltså pendlar till för att jobba. Det finns en dubbelbeskattning när man bor på ena sidan och arbetar på den andra. Till exempel får kulturarbetare som bor i och säsongsarbetar i betala en dansk artistskatt trots att de över huvud taget inte arbetar i . Det är ett jätteproblem att det ser ut på det sättet och totalt onödigt.Sedan kan man se problem när man arbetar på båda sidor av sundet. Det är inte minst kulturarbetare som har en sådan situation. Och många företagare tar uppdrag på båda sidor av sundet. Det är fortfarande problem när det gäller skatten vid extrajobb på andra sidan, och det är problem om man har ett eget företag. Vilken socialförsäkringstillhörighet har man? Det är oklart.När det gäller föräldraförsäkring och barnbidrag finns det också oklarheter och problem. Ett jätteproblem är att det inte är möjligt med arbetspraktik på andra sidan sundet. Det skulle kunna vara en väldigt god möjlighet att få ett jobb. Det skulle gynna arbetsmarknaden på båda sidor av sundet.Man kan se att det finns utbildningar som inte godkänns på andra sidan sundet, trots att det egentligen är precis samma utbildningar och samma förutsättningar i yrket. Det leder till arbetslöshet men även arbetskraftsbrist. Det finns alltså fortfarande många frågor att lösa. Jag vill tacka för att hon tar upp viktiga frågor som berör många människor. Det här handlar inte bara om , även om den är i fokus i interpellationen . Det handlar också om människor som verkar vid gränsen mellan och . Det handlar också om och Finland.Jag håller med om att arbetet med gränshinder har gått i alldeles för långsam takt. Det är just därför som jag har satt detta som en av våra högsta prioriteringar och därför som jag satte det högt upp på agendan under det svenska ordförandeskapet.Man kan titta lite grann i backspegeln på hur många gränshinder de olika länderna har löst. Det är faktiskt så att är det land som har löst flest gränshinder. Men för det kan jag inte säga att jag är nöjd, absolut inte, utan det gäller att sträva vidare i de här frågorna. Det gäller inte minst de frågor som räknar upp. Hur kan man arbeta och bo i två länder? Hur kan man ha ett extraarbete i annat land? Hur ska man underlätta för arbetslösa att få ett nytt jobb? Även det tittar vi på.Naturligtvis försvåras det här ibland av att en del av de nordiska länderna är EU-medlemmar och att andra inte är det. Det kan vara på två olika sätt. är inte medlem i EU. Det försvårar på ett speciellt sätt. är medlem i EU, precis som vi. Det kan försvåra och försena på ett annat sätt, för då måste vi invänta en gemensam EU-lagstiftning.Det är prioriterade frågor. De är ibland inte helt enkla att lösa på ett klokt sätt för alla parter. Men jag är väldigt glad över att vår riksdag också uppmärksammar det här och inte minst parlamentarikerna i , som har stått, så att säga, som en enad svensk front för att verkligen driva de här frågorna.Under de år som jag har suttit som samordningsminister har jag upplevt att just gränshinderfrågorna, det vill säga de vardagsnära frågorna, har fått allt större betydelse.Jag är också väldigt glad över att vi nu har fått ett mer effektivt gränshinderråd. Det har varit många långa diskussioner om hur vi ska förändra den här konstruktionen, så att den blir så effektiv som möjligt. har vi haft det här mer ute i landet, på distans och på ganska lång distans, ska jag säga, från respektive regering. Jag tror att det kommer att bli mer effektivt när det är tätare kontakt med beslutsfattare. Det spelar ingen roll hur många bra förslag som duktiga tjänstemän kommer med om de inte framförs till dem som fattar besluten.Icke desto mindre finns det många olika områden där vi har gränshinder. Jag tycker att alla gränshinder bör rivas i en mycket snabbare takt. Det handlar om att kunna arbeta i annat land, att kunna bo i annat land, att kunna studera i annat land, att vara pensionär i annat land och inte minst om att underlätta för företagande i annat land. Där har vi stora problem i dag.Samtidigt vill jag säga: Det sker framsteg. Ett exempel är nu att också arbetslösa faktiskt kan få bidrag för att söka arbete i annat land i . Det är ett steg framåt. Vi ser också att vi löser problem med dubbelbeskattning tillsammans med . Jag tror att det viktiga är att man lyfter upp det här som en nationell fråga och även en internationell fråga. Det här berör hela . Ser man det som en lokal eller en regional fråga kommer man för det första inte att kunna lösa detta. För det andra blir det inte alls samma intensitet som om man lyfter upp det.Det finns andra frågor som kanske inte finns med på samma sätt när man talar om gränshinder men som ändå är avgörande. Det gäller till exempel tågförbindelsen. Vi har bara förbindelsen över bron, och det blir väldigt sårbart om tågtrafiken inte fungerar. Det är många försenade tåg och inställda tåg.Detta innebär enorma förluster ekonomiskt, både för gränspendlarna och för arbetsgivarna. Det innebär också andra problem. Det är många som bor på den svenska sidan och arbetar på den danska som har sina barn i förskolan på den svenska sidan. Då blir det väntetider. Om tåget tillbaka är försenat från kanske förskolan stänger på den svenska sidan. Det blir en massa följdproblem av det här. Det riskerar också att leda till att viljan att gränspendla minskar när det är så här mycket strul och krångel.Det gäller att vi får ordning på tågtrafik och underhåll av järnvägen. Hela tågtrafiken måste fungera mycket bättre. Det gäller även arbetsmiljön för personalen, eftersom det påverkar hela trafiken.Kopplat till dessa frågor skulle jag också vilja ta upp andra problem som drabbar skånska kommuner och hela , nämligen skatteavtalet. Avtalet innebär att man betalar skatt där man arbetar i stället för där man bor. Det är helt omvänt mot hur vi annars gör, där man betalar där man tar del av välfärden.Det finns en kompensation, men den fungerar inte. kompenseras bara delvis för bortfallet. I och med att gränspendlingen har varit så mycket större från den svenska sidan till den danska har vi påverkats mer av danskarna. Vi har betalat tillbaka mer sett till andelen av bortfallet. Där finns en skevhet. Av det som har betalats till svenska staten från på grund av skattebortfall får de skånska kommunerna tillbaka bara en bråkdel. Det är lite kompensation.Det är positivt för arbetsmarknaden och utvecklingen att pendlingen finns. Det leder till att många får jobb och att vi får hit arbetskraft till den svenska sidan där det kanske finns arbetskraftsbrist. betalar man för välfärden och kommunikationerna, och man får inte in skatteintäkterna. De inkommer på den danska sidan.Skatteavtalet behöver ändras i grunden. Vi måste komma åt skevheterna i systemet, som innebär att får tillbaka bara en liten del av det bortfall som faktiskt sker. Egentligen borde skatteavtalet omvandlas i grunden så att det blir principen att betala skatt där man bor och inte där man arbetar. Då skulle det bli lättare att klara välfärden, och det skulle uppfattas som mer positivt av kommunerna.Det behövs ytterligare förbindelser. Man räknar med att det helt enkelt inte kommer att funka på när trafiken ökar mer och mer. Det talas om en förbindelse . Det är den smalaste delen med ett litet avstånd. Vi ska satsa på den. Det är många olika frågor som tar upp. Det är sant att det inte bara handlar om de hinder som beskrevs i interpellationen utan naturligtvis också om hela infrastrukturen. Det är tågförbindelser, flygförbindelser och vägar. Det handlar också om skatteavtal.Nu är det så ordnat i att jag är samarbetsminister och jag har en övergripande roll. finns det flera olika fackministerier med sina respektive möten. Min roll är naturligtvis att pusha på de olika fackministrarna inom olika områden. Det är också något som jag försöker göra på ett tydligt sätt.Jag är därför glad att se att det har skett flera bra framsteg, att det pågår många diskussioner inom de områdena. Ett sådant exempel är infrastrukturministermöten. Vi från svensk sida har gjort, och gör, historiska satsningar på infrastrukturen. Vi bygger ut vägar och tågförbindelser för att det ska bli lättare att transportera i sidled. Vi är bra på norr till söder, men vi har inte varit lika bra på att röra oss mellan , och . Då gäller det att de andra länderna gör parallella upprustningar i samma takt.Jag har blivit glad att se att när investerar stora resurser för att rusta upp tågbanorna i norr väljer att lägga om sin infrastrukturplan för att göra motsvarande sak på den norska sidan - allt för att det ska fungera bättre. Samma mönster kan vi även se söder ut.Det handlar egentligen om att vi koordinerar oss bättre.Hillevi tog upp frågan om skatteavtalet mellan och . Jag vet att vår finansminister var på besök i . Han tog då upp frågan med sin kollega. Jag vet också att ser över frågan just . Jag ska inte springa händelserna i förväg och kommentera den frågan mer detaljerat , men jag vet att man uppmärksammar frågan. Arbetet är på gång.Vi har det alla gemensamt att vi vill underlätta för människor som bor i att leva här och inte känna att det finns gränser. Vi måste tänka mer gränsöverskridande än vad vi har gjort . Det går en tydlig gräns där landet slutar. Det handlar om ett kort geografiskt avstånd. Det tar att åka från till flygplats och att åka till . Det är inga långa avstånd. Vi kan se hur arbetsmarknaden och även andra delar av samhället har vuxit ihop med Öresundsintegrationen. har varit avgörande i det sammanhanget.Vi måste tänka mer gränsöverskridande. Man talar mer om att planera infrastrukturen på ett internationellt plan, att helt enkelt slå ihop sig. Det blir då större kraft bakom satsningen och mer pengar kan investeras. Framför allt kan man se till att infrastrukturen passar ihop på båda sidor.Det behöver inte alltid vara en dragkamp. Förbindelsen kan ses som en konkurrent till . Men det behöver inte alls bli så om det byggs en förbindelse. Tvärtom kan det bli en avlastning. Persontrafiken kan öka, vilket gör det lättare för de människor som bor i den delen av och . Mer godstrafik kan transporteras den vägen, vilket avlastar bron och ger mer utrymme för snabbtåg och passagerartrafik.Vi behöver även en Öresundsmetro mellan och . Det kan låta som högtflygande planer, men jag är helt övertygad om att när en tredjedel av hela och samlade bnp finns i är den typen av investeringar en ren vinst på både lång och kort sikt.Jag vill avslutningsvis tacka ministern, och jag hoppas att arbetet fortskrider. Det är otroligt viktigt för hela utveckling och självklart för och . Jag ser mycket fram emot att få förslag på nya lösningar från nya . Jag förväntar mig att det ska snabba på arbetet med att riva gränshinder. Det vi inte har talat om är hur vi förebygger att nya gränshinder uppstår. har här räknat upp 24 olika gränshinder i . Jag är övertygad om att den listan går att göra ännu längre. Men det är kanske för dessa 24 gränshinder som vi ser en möjlig lösning om vi alla anstränger oss.I min roll som nordisk samarbetsminister, men kanske ännu mer som handelsminister och ansvarig minister för EU:s inre marknad, anser jag att detta är något som vi ständigt måste arbeta med när vi tittar på ny EU-lagstiftning. Alla länder samlas i rådet för att ta fram en gemensam EU-lagstiftning. Allt görs för att underlätta så att det ska vara så enkelt som möjligt med fri rörlighet på EU:s inre marknad. Beslut sker i positiv anda. Sedan tar vi hem förslagen till respektive land och ska implementera dem i lagstiftningen. Det är då det kan uppstå nya gränshinder - bara därför att vi tolkar dessa förslag lite olika.Jag har lyft upp denna fråga i vårt nordiska samarbete. Jag har sagt att innan vi beslutar oss för exakt hur vi vill utforma en ny lag ska vi också konsultera varandra för att se till att det inte uppstår nya hinder. Det finns en hel rad sådana exempel. Det är egentligen onödiga gränshinder. Vårt syfte var att få en öppnare marknad - inte tvärtom. Inte minst ska det vara en öppen marknad mellan våra närmaste grannar för alla som bor i detta vill jag tacka för att hon har tagit upp en viktig fråga. Jag hoppas att vi kan fortsätta att på ett konstruktivt sätt lyfta fram nordiska frågor och inte minst riva fler gränshinder.