ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H110455 · 2014-04-28 00:00:00 — Interpellation 2013/14:455 Inskränkning i äganderätten vid sikfiske av (S) till Landsbygdsminister (C) har avkunnat en dom där tvisten handlat om statens inskränkning av enskild äganderätt. Målet och tvisten har handlat om inskränkning av den enskilda äganderätten till fiske i Torneälvens mynningsområde. Den dom som avkunnat visar tydligt att staten gjort inskränkningar i enskild äganderätt utan att utge kompensation. Vidare fastställs i domen att staten ska utge kompensation för denna typ av ingrepp i enskild äganderätt. Även uppströms mynningsområde i själva älvområde har staten i följd gjort betydande inskränkningar i äganderätten vad avser fiske efter sik. Denna inskränkning har och kommer att drabba i stort sett samtliga byar längst där fastighetsägarna har äganderätt till fiske. infördes regler som innebar betydande inskränkningar om nyttjande av antal redskap vid sikfiske och har staten utfärdat ytterligare inskränkningar som innebär att fiske efter sik förbjuds under hela juli månad. Dessa inskränkningar i äganderätten har förhandlats fram mellan finska och svenska staten och undertecknats av genom landsbygdsminister . Mina frågor till landsbygdsministern är: Hur ser landsbygdsministern på äganderätten i vattenområde när det gäller rätter som är inskrivna i fastigheternas lagfarter såsom rätten till fiske? Anser landsbygdsministern att inskränkningar i äganderätten kan göras utan att förhandlingar vidtas med dem som får tåla inskränkningarna i sin äganderätt? Avser landsbygdsministern att vidta några åtgärder för att begränsa den skada som skett eller rätta till de inskränkningar som äganderättsinnehavare kommer att drabbas av kommande sommar?
ip · H110456 · 2014-04-29 00:00:00 — Interpellation 2013/14:456 Unga som fastnar i fas 3 av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) har högre arbetslöshet än andra jämförbara länder i . Antalet långtidsarbetslösa unga är så stort som när den moderatledda regeringen tog över makten. EU riktar krisstöd till för problemen med den höga ungdomsarbetslösheten. Allt fler unga fastnar i fas 3 eftersom de inte har tillräckligt med utbildning eller erfarenhet. Alltför många saknar gymnasieutbildning, vilket gör det svårt att få en anställning. Matchningen på svensk arbetsmarknad har försämrats kraftigt. Många arbetsgivare vill anställa personal, men rätt kompetens saknas hos de sökande. Regeringen lovade lägre arbetslöshet och minskade klyftor. Men har man i stället prioriterat skattesänkningar före investeringar i jobb och utbildning. har skolresultaten försämrats kraftigt. Svenska elever har störst kunskapsras inom hela . Färre unga har möjlighet att studera på högskolan, trots att kompetensen efterfrågas av arbetsgivarna. Det är anmärkningsvärt att arbetsmarknadsministern inte har lagt fram en enda proposition för att komma till rätta med arbetslösheten – trots den höga ungdomsarbetslösheten och massarbetslösheten, som har ökat som regeringen har haft makten. Det behövs framtidsinriktade investeringar i jobb och utbildning för att minska arbetslösheten för unga människor. Jag vill därför fråga ministern: Är ministern nöjd med situationen för våra arbetslösa ungdomar? Varför lägger ministern inte fram några förslag till åtgärder för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten?
ip · H110457 · 2014-04-29 00:00:00 — Interpellation 2013/14:457 A-kassa och försörjningsstöd av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) står många utan arbetslöshetsförsäkring vid arbetslöshet, och nästan ingen får ut en ersättning som är inkomstbaserad. har ersättningen från a-kassan dessutom blivit lägre än försörjningsstödet. Att den moderatledda regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen nu gått så långt att a-kassan ger lägre ersättning än försörjningsstödet skapar en orimlig situation. Om man därtill lägger att nästan varannan, 115 000 personer, som har försörjningsstöd i har det av det enda skälet att de är arbetslösa kan man fråga sig om den moderatledda regeringens strategi är att ersätta arbetslöshetsförsäkringen med socialbidrag. Då blir socialbidraget den obligatoriska a-kassa som man länge planerat att införa. Jag har följande frågor till ministern: Hur dålig kan arbetslöshetsförsäkringen tillåtas bli innan regeringen är nöjd? Tänker arbetsmarknadsministern ta initiativ till att höja ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen? Ska socialbidrag/försörjningsstöd ersätta a-kassan?
ip · H110458 · 2014-04-30 00:00:00 — Interpellation 2013/14:458 Bristen på åtgärder för att mildra ungdomsarbetslösheten av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) För sedan lade regeringen fram vårpropositionen med förslag och inriktning inom angelägna politikområden. Förväntan var stor på vad regeringen skulle presentera för förslag för att få ned den höga ungdomsarbetslösheten i landet. Döm om förvåningen bland landets unga arbetslösa då arbetsmarknadsministern inte lämnade något förslag alls till åtgärder inom det område hon har ansvar för. I stället verkar regeringens politik för unga vara att vänta och se. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Hur hög ska ungdomsarbetslösheten bli för att regeringen ska vara beredd att öka stödinsatser för unga?
· H110338 · 2014-05-19 10:18:11 — Dessutom handlar det om att investera i förnybar energi och om att jobba med energieffektivisering, vilket Socialdemokraterna också gör.Finansministern inledde sitt svar med att säga att är konkurrenskraftigt. Men sanningen är att tappar i konkurrenskraft i internationella jämförelser, som till exempel i rankning.Trots alla de goda förutsättningar som finns i den norra delen av landet, som jag tror att jag och finansministern är överens om, ser vi nu hur blickarna vänds mot grannlandet. Då var min fråga: Vad tänker regeringen göra? Kan man tänka sig att titta på det system som inför?Jag är öppen för andra förslag än dem som hitintills har presenterats, om ministern har någonting nytt att komma med. Men faktum kvarstår. Om ingenting görs riskerar att missa chansen till en etablering av en ny framtidsindustri. Därmed går man inte bara miste om arbetstillfällen. Det handlar också om vilka arbetstillfällen vi vill åt. Växande industrier med behov av kompetens, forskning och utveckling är vår, Socialdemokraternas, ambition. Hur ser regeringens ut?Återigen: Är det här en bransch som regeringen vill se växa i ? Och hur tänker ni er, i så fall, att man ska stärka vår konkurrenskraft och se till att de här etableringarna hamnar i och i ? Regeringen för en stark politik för att förstärka företagsklimatet, för att förbättra förutsättningarna för basindustrin och för att förbättra förutsättningarna för näringslivet också i norra är beredda att fortsätta att vidta åtgärder på alla områden som gör att konkurrenskraft förstärks, för vi inser att är sårbart, utsatt och hotat. Det är vår verklighetsbild.På den rödgröna sidan lever man i en föreställning om att man ska skärpa regler, höja skatter, försämra förutsättningar och återförstatliga den svenska ekonomin. Vi talar om utfästelser på miljösidan som ger höjningar av elpriserna . Vi vet vad de här kostnadseffekterna kommer av. Man ska dra ned på kärnkraften, stoppa investeringar och snabbavveckla. Man ska skärpa regelverket för vattenkraft, och man ska bygga ut förnybar energi som har högre kostnader än vad vattenkraft och kärnkraft har.Då försöker man i stället borra upp alternativa vägar som skulle lösa det hela, men det är företagsklimatet som detta i grund och botten handlar om. Det är företagsklimatet som det handlar om. Vad ska vi erbjuda för villkor för dem som investerar i ?Vi ska återkomma till vad vi kan göra på elsidan - det har jag sagt i flera inlägg här. Vi ska titta på vad som kan göras. Den frågan är under beredning, och regeringen ska återkomma till den. Men det kan aldrig kompensera höjningar av elpriserna med 15-30 procent.Det allra viktigaste besked som socialdemokratiska riksdagsledamöter kan ge är att de säkrar det egna partiets politik. Det är ju Socialdemokraterna som ihop med och är beredda att kompromissa fram förslag som skulle slå undan benen för svensk basindustri och svensk industris konkurrenskraft. Det är det som är huvudoron.
· H110347 · 2014-05-19 10:55:36 — Vi har konsekvent bedrivit en politik för att förbättra kompetensförsörjningen i - vi har gjort stora satsningar på forskning och utveckling, där vi dramatiskt har ökat inom till exempel life science-forskningen. Vi har förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt med större flexibilitet och fler människor som vill vara på arbetsmarknaden, därför att det lönar sig bättre att arbeta.Det har konsekvenser hur man bedriver politiken. Börjar man försämra konkurrenskraften och straffbeskatta utbildning sjunker och försämras också vår konkurrenskraft. Då blir det sämre reallöner, lägre tillväxt och färre jobb i . Då får vi en ökad utflyttning av jobb och utveckling från och därigenom sämre utveckling för alla medborgare. Det, fru talman, är vad denna debatt tydligt har visat.
· H110407 · 2014-05-13 09:02:25 — Den kom 2014 och är den senaste som finns, och där var det som valde. Av dem var det som valde kommunen och som valde en privat utförare. Så utföll alltså valen. Det var dock som ville göra ett aktivt val, och det är den stora skillnaden. Det som inte fungerar i er värld, där kommunpolitikerna ska bestämma över de äldre, visar sig till exempel genom den person från som skrev till mig och sade: Här i får vi inte välja, men det skulle jag vilja göra - jag skulle vilja ha lite alternativ att välja mellan. Mitt perspektiv är den äldres. Ert perspektiv är politikernas. Det är inte alldeles ovanligt att det är så. Det är självklart att innehållet - kvaliteten - är det centrala. Det är därför jag menar att mångfalden förbättrar kvaliteten. Det är också vad kommunerna som har infört LOV säger: Det blir en kvalitetsförbättring. Kanske är det detta som har lett till att vi också har fler nöjda brukare - det är fler äldre som är nöjda med än i tidigare mätningar. Det där höjs . pekar också på att , näst efter , är det land i världen som lägger mest resurser till äldreomsorgen. Det är naturligtvis en förutsättning för den goda kvaliteten. Jag är dock övertygad om att äldreomsorgen går att utveckla vidare och att mångfalden har kommit för att stanna. Jag kommer att fortsätta att arbeta med de äldres fokus och de äldres önskemål. Jag inser att ert perspektiv fortsatt är politikernas och att behålla makt hos politiker. Där är vi oense, men vi får fortsätta att diskutera frågan.Jag noterar också att jag inte fick svar på mina frågor när det gäller vad Socialdemokraterna egentligen tycker om LOV.
· H110441 · 2014-05-12 09:01:01 — Det har aldrig funnits så mycket information, och detta kommer naturligtvis bara att öka. Men vad han oroar sig för och vad vi oroar oss för - det är också därför som vi har tagit upp det här i - är den klyfta som uppstår mellan dem som söker nyheter och dem som undviker nyheter. Det är ett orosmoment för demokratin, och det är en fråga vi diskuterar. Men det är ingenting som vi löser genom att vi skriver om radio- och tv-lagen och kräver att TV3, TV4, Kanal och andra ska ha en stärkt regional bevakning. Så löser vi det inte.Det handlar om skolan, om läsning, om vad som sker på universiteten och om civilsamhället, som är starkare än vad vi kanske i förstone tror. Det handlar om att vi är kulturaktiva och tar del av nyheter i medierna på många olika plattformar.
ip · H110459 · 2014-05-05 00:00:00 — Interpellation 2013/14:459 av (MP) till Utbildningsminister (FP) i är en modern högskola som erbjuder många olika utbildningsmöjligheter. har ca 12 000 studenter och 575 anställda. Högskolan har profilerade forskningsområden inom bland annat produktionsteknik och arbetsintegrerat lärande, och det pågår dessutom uppbyggnad av det växande forskningsområdet barn- och ungdomsvetenskap. Man har även ett brett utbud av program och kurser på grundnivå, med längre utbildningar mot yrkesexamen. Högskolan har fristående kurser, kandidatprogram och speciella profilutbildningar. Några av utbildningarna är dessutom ur ett nationellt perspektiv unika. Betydelsen av en regional högskola är stor, och i fallet med är den dominerande delen av programmen regionalt rekryterande. Att man i stor utsträckning rekryterar studenter från hem där föräldrarna saknar eftergymnasial utbildning är en viktig faktor att beakta då resurser till utbildningar fördelas. har ett högt söktryck till sina utbildningar, och efter utbildningen etablerar sig studenterna på arbetsmarknaden. Trots att erbjuder eftertraktade utbildningar, lever upp till sitt uppdrag och befinner sig i ett område hårt drabbat av nedskärningar och minskade industrijobb, framför allt inom den svenska bilindustrin, väljer regeringen att minska anslagen till högskolan. Följden blir att stora neddragningar sker på många av högskolans utbildningar. Det finns en stor risk att utvecklingen i drabbas negativt då utbildningar i försvinner. På grund av regeringens politik har vi redan sett att andra högskoleutbildningar flyttat från . Bland annat har flyttat utbildningar från till . Många kommuner i har en negativ befolkningsutveckling. När också service, skolor och myndigheter försvinner påverkar det människors möjligheter att leva och utvecklas. Den starka urbaniseringen, som redan pågår i , får ökad fart om fler utbildningar försvinner från mindre städer och orter. Med anledning av ovan vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att ska kunna utvecklas och bibehålla sina utbildningsplatser? Jag vill även fråga utbildningsministern hur han och regeringen ser på förutsättningarna för att högre utbildning ska finnas även utanför våra större städer.
ip · H110461 · 2014-05-06 00:00:00 — Interpellation 2013/14:461 Markåtkomst för cykelleder av (S) till Justitieminister (M) Fristående cykelvägar omfattas inte av väglagen, och med dagens regelverk finns inte någon möjlighet till markåtkomst för att knyta samman längre cykelleder som kräver nyanläggning eller nyttjande av enskild väg när en markägare eller vägförening vägrar. har det visat sig att Kattegattleden, som hunnit längst av de långa leder som är under utbyggnad, riskerar att försenas och fördyras till följd av betydande problem med markåtkomst i några avgörande partier som i sin tur kan medföra långa omvägar och sänkt kvalitet. Även Sydostleden har mötts av sådana problem. Kattegattleden tecknar avtal med berörda vägföreningar som upplåter vägen för skyltad cykelled mot visst årligt bidrag. Svårigheterna att få tillgång till mark för felande länkar bottnar i att cykelväg enligt väglagen inte betraktas som väg. Därmed är inte lagens bestämmelser om markinlösen tillämpliga. Problemen riskerar att påtagligt öka kostnaden för genom långa omvägar och genom att försämra dess kvalitet. Det är stora värden som står på spel i form av merkostnader och kvalitetsförluster, som kan minska turisternas intresse. lämnade Lantmäteriet rapporten av anläggningslagen (2002:9) till regeringen. I den finns motivering för och fullständigt förslag till författningstext avseende ändring i anläggningslagen med innebörd att kommuner och eventuellt ska få tillgång till enskild mark eller väg när detta krävs för anläggande av sammanhängande cykelleder. ställde sig i sitt betänkande (SOU 2012:70) bakom Lantmäteriets förslag och det gjorde även Utredningen om fossilfri fordonstrafik (SOU 2013:84), men trots att förflutit är beredning av lantmäteriets förslag ännu inte slutförd. och Region arbetar tillsammans med och tio berörda kommuner med att färdigställa Kattegattleden mellan och . Leden är ett nationellt pilotprojekt för anläggande av en första längre cykelturistled av internationell klass. Det är konstigt att regeringen försvårar genomförandet genom sin passivitet i fråga om den föreslagna ändringen i anläggningslagen. Vad avser justistieministern att göra för att regelverket ska möjliggöra markåtkomst för cykelleder?
ip · H110462 · 2014-05-06 00:00:00 — Interpellation 2013/14:462 Tonnageskatt eller utflaggning av (S) till Finansminister (M) Utflaggningen av svenska fartyg är mycket omfattande. och är nu stora mottagare av svenska fartyg. Rederinäringen och fackliga organisationer har sedan lade förslag om tonnageskatt krävt att regeringen lägger ett sådant förslag. har vid ett flertal tillfällen uttalat sig för att så ska ske. Men regeringen har varit avvisande. Tonnageskatt gäller nu inom hela EU med undantag av . Det innebär att svenska redare har sämre konkurrensvillkor och därför flaggar ut sina fartyg. förlorar arbetstillfällen och marin kompetens som kommer att slå mot ännu fler jobb. Över 5 000 arbetstillfällen har gått förlorade genom utflaggningen. Handelsflottan har mer än halverats . Flera rederier har lämnat för andra EU-länder. Det maritima klustret är nu allvarligt hotat. Det senaste exemplet är beslutet att lägga ned reparationsvarv i . största hamn kommer om det blir verklighet inte längre att ha ett reparationsvarv. Den utredning som regeringen har tillsatt för att utreda förutsättningarna för att införa tonnageskatt arbetar väldigt långsamt. Vid en rekonstruktion av skulle ett kraftfullt uttalande från regeringen om att tonnageskatt ska införas få positiv betydelse och ge varvet möjlighet att åter bygga upp varvskunder om fartyg åter seglar under svenskt flagg. Min fråga till finansministern blir därför följande: Är finansministern och regeringen beredda att göra ett kraftfullt uttalande om att tonnageskatt ska införas i och därmed skapa tillväxt och jobb?
ip · H110464 · 2014-05-06 00:00:00 — Interpellation 2013/14:464 Nya skattesänkningar efter paus av (S) till Finansminister (M) Statsministern har med uppbackning av finansministern uttalat att det inte ska bli några fler skattesänkningar , varje reform ska finansieras krona för krona. Det oroande är dock att det även före valet fanns sådana signaler från statsministern men skattesänkningarna fortsatte så fort valdagen var över. I tidningen nr 7/2014 återges också ett uttalande av finansmarknadsministern . I den journalistiska texten skrivs med någon form av koppling till yttrande av att justeringar av skatter, som jobbskatteavdraget, skapar fler jobb. därefter uttalas enligt Riksdag & Departement följande: -Tittar vi framåt så ska vi fortsätta den här vägen, när den offentliga ekonomin så tillåter. Det vill säga, det måste bli större skillnader mellan att arbeta och att inte arbeta, sade finansmarknadsminister . I sak innebär detta att nya skattesänkningar är att vänta och att skatteklyftan mellan såväl pensionärer och löntagare som mellan löntagare och andra grupper ska ökas, jämfört med (2014). Uttalandet kan givetvis också innebära ytterligare sänkningar i fråga om a-kassa, sjukersättning etcetera. Vi talar alltså inte om något skattesänkningsstopp utan mer om en paus, och det har alltmer börjat låta som att inte ens denna paus är så säker. Det är knappast någon hemlighet att jag tillhör dem som menar att dagens skatter inte kan avskaffas eller skattesatser sänkas utifrån de stora behov vi ser inom skola, vård och omsorg. Tar staten inte ut skatterna förflyttas ansvaret över till kommunsektorn som tvingas till en kombination av skattehöjningar och social nedrustning. Det senare sker främst genom sänkt kvalitet och utglesad bemanning. under ekonomisk stress förleds också många kommuner till att låta privata företag ta över driften av olika verksamheter och sköta nedrustningen utifrån vad som då kallas effektivitet. Jag tycker att det är djupt tragiskt att det viktiga effektivitetsbegreppet på detta sätt helt förstörs och solkas ned. Effektivitet behövs i all verksamhet men resurserna måste stå i proportion till mål som god kvalitet. Mina frågor till finansministern är följande: Står finansministern bakom statsministerns uttalanden om att det inte blir några skattesänkningar i de eventuella borgerliga budgetarna för ? Avser finansministern att öka skillnaderna i nettoinkomster mellan löntagare och ålderspensionärer samt mellan löntagare och andra grupper?
ip · H110465 · 2014-05-06 00:00:00 — Interpellation 2013/14:465 Negativa konsekvenser av neddragningen på av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) De regionala skyddsombuden () från lämnar in en slutredovisning av sin verksamhet till . har resultatet presenterats. Berörda var 420 249 arbetsställen med 639 646 medlemmar och med 1 139 RSO:n. är satt på svältkur av regeringen med minskad resurstilldelning som påverkar myndighetens möjligheter att verka för bättre arbetsmiljö på våra svenska arbetsplatser. Sammantaget rapporterar LO:s RSO:n bland annat följande negativa konsekvenser av regeringens minskningar av anslag: - Det sker allt färre inspektionsbesök på arbetsplatserna, och RSO upplever att det krävs lång framförhållning om man vill få ut inspektionen till arbetsplatserna. - Inspektörerna hinner inte följa upp olyckor på ett tillfredsställande sätt. - Inspektionen kontrollerar mer sällan arbetsgivarnas åtgärdsplaner. - RSO har själva fått utöka sina återbesök till arbetsplatserna på grund av neddragningarna på . - Det har blivit svårare att få tag i inspektionsmeddelanden, vilket gör det svårt för RSO att följa upp åtgärdskrav med mera. - experter och branschkännedom försvinner alltmer. Kunniga arbetsmiljöinspektörer går i många fall till näringslivet i stället. I den kvarvarande kåren blir inspektörerna mer av generalister, och RSO rapporterar att många inspektörer har sämre kunskaper om den bransch de inspekterar. - har gradvis förvandlats till mer informationsmyndighet än tillsynsmyndighet. - Generellt uppfattar RSO att det råder en viss rättsosäkerhet gällande beslut. Tolkningar av lagstiftningen är beroende av vilket inspektionsdistrikt har kontakt med. Min fråga till arbetsmarknadsminister är om den ovan nämnda RSO-redovisningen föranleder någon åtgärd från arbetsmarknadsministern och regeringen. Eller sitter regeringen still, det vill säga är nöjd med rådande ordning?
ip · H110467 · 2014-05-07 00:00:00 — Interpellation 2013/14:467 betydelse för svensk life science av (S) till Näringsminister (C) Just nu pågår en intensiv uppvaktning av gentemot aktieägare i syfte att genomföra ett förvärv. Bakom ambitionerna ligger sannolikt främst ambitioner att skapa en mer gynnsam skattesituation för bolaget. Om en affär blir verklighet är det högst sannolikt att de nya ägarna kommer att söka samordningsvinster såväl när det gäller forskningen som själva läkemedelsproduktionen. I ett sådant scenario hotas verksamhet såväl i som i . Tusentals arbetstillfällen står på spel och den svenska life science-branschen riskerar att drabbas av ett dråpslag. Mot denna bakgrund är det rimligt att den agerar och mina frågor till näringsministern blir därför: Vilka konsekvenser bedömer näringsministern att ett uppköp av skulle få för svensk life science? På vilket sätt avser näringsministern och regeringen nu att agera?