· H110239 · 2014-03-25 20:43:00 — har frågat statsministern genom vilka åtgärder regeringen avser att minska arbetslösheten och värna industrisysselsättningen. Interpellationen har överlämnats till mig. Han har också frågat mig hur regeringen avser att få fart på den svenska tillväxten och minska arbetslösheten. Jag väljer att ge ett gemensamt svar på dessa interpellationer.Sedan finanskrisen inleddes har läget i världsekonomin varit bekymmersamt. Svensk ekonomi har visat stor motståndskraft under en djup och utdragen lågkonjunktur. En viktig förklaring till detta är att regeringen har stöttat tillväxten aktivt. är ett av få länder i EU som har kunnat behålla en expansiv finanspolitik genom hela lågkonjunkturen.Regeringen har genomfört omfattande åtgärder för att sänka arbetslösheten. Drivkrafterna till arbete har stärkts genom jobbskatteavdraget och den återupprättade arbetslinjen i socialförsäkringssystemen. Utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken har reformerats för att bättre rusta människor för jobb och förbättra matchningen. Arbetskraftsefterfrågan på unga och grupper med svag förankring på arbetsmarknaden har stimulerats med flera åtgärder, till exempel sänkta socialavgifter för unga och nystartsjobb. Regeringens samtal med arbetsmarknadens parter har resulterat i stöd till yrkesintroduktionsavtal. Vi har också gjort omfattande reformer för att stärka företagens internationella konkurrenskraft, vilket är särskilt viktigt för många industriföretag. Det rör sig bland annat om sänkt bolagsskatt, infrastruktursatsningar och satsningar på forskning och utveckling. Den förda politiken har bidragit till att sysselsättningen ökat med över 200 000 personer . Tunga bedömare såsom , och bedömer att åtgärderna leder till varaktigt lägre arbetslöshet. Politiken kommer därför fortsatt att inriktas mot ytterligare sänkta trösklarna in på arbetsmarknaden och stärkta jobbchanser för de grupper som har det svårast att hitta jobb. Jag tackar finansministern för svaret. Jobben är den avgjort viktigaste frågan och den moderatledda regeringens stora misslyckande. Runt 400 000 människor är arbetslösa i vårt land. Det är 140 000 fler än när blev finansminister. Det är så hans ämbete ska mätas.Jobben är viktiga för den självkänsla de ger till enskilda människor. Det handlar om friheten att med egen inkomst råda över sitt eget liv. Arbetet bidrar dock också med inkomster till det gemensamma - jobben är grunden för att kunna upprätthålla välfärden. Därför skrev jag tre olika interpellationer för att debattera jobbmisslyckandet.Den första gick till statsministern, därför att jag tycker att han i partiledardebatten talade om arbetslösheten som ett marginalproblem. Han nämnde grupper med svag anknytning till arbetsmarknaden, som nykomna till och ungdomar. Arbetslösheten är inte ett marginalproblem - det är ett brett samhällsproblem i . Därför skrev jag en andra interpellation, till finansministern, om åtgärder mot svag tillväxt. Det gjorde jag inte minst mot bakgrund av att låg tillväxt tillsammans med skattesänkningar på nära 140 miljarder har skapat ett hål i de offentliga finanserna. När blev finansminister 2006 hade 65 miljarder i överskott i offentliga finanser. förväntas ett underskott på i de offentliga finanserna. Det är en försämring med 152 miljarder . Det är så finansministern ska mätas.Den tredje interpellationen handlade om strategin för att minska arbetslösheten när nu skattesänkningspolitiken har misslyckats. Finansministern gjorde konststycket att slå ihop dessa tre olika politikområden i ett svar här i kammaren. Jag är glad över att finansministern är i kammaren och förvisso över att få ett svar på mina interpellationer. Men hans svar gör mig djupt orolig, för det kan sammanfattas med en självgodhet mitt i massarbetslöshetens : Det finns bara en väg. Vi har lyckats med politiken. Det vi föresatte oss har vi klarat. Jag tror att finansministern egentligen känner sig alltmer ensam i den oreda och det haveri som är och kommer att vara eftermälet till jobbpolitiken. Den enda vägens politik à la är ett stort misslyckande, herr talman. är ett välfärdsland, och det vill vi att det ska fortsätta vara. Det ska vara ett land där alla får möjlighet att utbilda sig och där man får vård och omsorg när man är i behov av det. För att även i fortsättningen ska vara ett välfärdsland behöver så många som möjligt i befolkningen ha ett arbete att gå till, genom anställning eller i eget företag, inte utan även och . Vi måste också klara jobben för att våra offentligt finansierade verksamheter ska få de resurser de behöver för att driva en bra verksamhet.Sverige har den högsta sysselsättningsgraden i EU. av befolkningen arbetar. Det är så vi har klarat vår samhällsekonomi. Det finns ingen trollformel bakom ekonomisk framgång, bara hårt arbete.Förutsättningarna för ett land som vill skapa jobb är att det finns många och starka företag. Vi vet att har varit ett land med starka företag. Det har gett oss det välstånd vi har . Företagandet ger människor jobb, och jobben leder till löner till anställda men också till skatteintäkter till stat, landsting och kommun. Därför är företagandet och företagsklimatet strategiskt viktigt. Det finns inget annat sätt att skapa välfärd. Företagandet är viktigt för vård, för skola och för omsorg.Företagen finns dock inte för evigt. Vi vet att företag upphör och att de kanske flyttar sin verksamhet. Därför måste det startas nya företag. Vi vet att det finns många unga som vill starta företag och som har idéer, produkter och tjänster. För dem och för alla andra måste politiken göra vad politiken kan. Många av de län i landet som har den högsta arbetslösheten har ett företagsklimat som inte är gynnsamt. Det borde inte vara så, och det behöver inte vara så. Alla våra kommuner måste arbeta aktivt för att skapa ett bra företagsklimat. Självklart har vi en tung lågkonjunktur bakom oss som har påverkat nyföretagandet, men just därför är det extra viktigt att trygga jobben och att fler nya företag startas.Våra kommuner kan göra mycket för att skapa förutsättningar för fler företag. Många av dem faktorer som påverkar det finns med i Svenskt Näringslivs rankning av företagsklimatet. Vi vet att företag startas oftare och lättare i de kommuner som har ett bra företagsklimat. Ett gott företagsklimat är ett gott jobbklimat. Vi ser nu effekterna av regeringens politik. Jobbskatteavdraget har inte lett till sänkt arbetslöshet. Arbetslösheten har fortsatt att öka. Det som kallas för återupprättad arbetslinje inom socialförsäkringarna har inte heller lett till att arbetslösheten har sjunkit.Jag vill också ifrågasätta det ordval man väljer. I praktiken handlar det om att människor som har betalat in till sin försäkring sedan inte får ut ersättningen när de väl behöver den. Även om man väljer att kalla detta för ett bidrag är det faktiskt en försäkring. Man har tagit resurser från försäkringen som människor har betalat in till som de har arbetat. Sedan har man lagt detta på skattesänkningar som den gruppen naturligtvis inte omfattas av.Vi kan också se att trots att det har blivit svårt att vara sjukskriven i ökar nu sjukskrivningstalen. Det betyder antagligen att det finns ett stort mörkertal, det vill säga att det finns människor som har blivit utförsäkrade och som är sjuka men som inte längre kvalificerar sig. Trots att många har utförsäkrats ökar sjukskrivningstalen, och det handlar framför allt om psykiska diagnoser som utbrändhet, ångest och stress. Mycket har med arbetslivet att göra, där man har rustat ned arbetsmiljöarbetet och företagshälsovården som fanns till just för att förebygga sjukskrivningar. Man kan se ett direkt samband. Det här är tyvärr en misslyckad politik för de arbetslösa, för de sjuka - ja, för hela vårt land.Det står också i ministerns svar att man har satsat på att öka matchningen och på att rusta de arbetslösa bättre för jobben. Men det är ett totalt misslyckande. Vi kan nämligen se att trots att vi har så hög arbetslöshet - är massarbetslöshet - fungerar inte matchningen. Var femte rekrytering misslyckas. Var femte gång som arbetsgivarna söker personal hittar de alltså inte människor med rätt kompetens. Det borde ge svaret på vad man ska göra i stället, det vill säga satsa på utbildning. Se till att de arbetslösa som inte har grundskolekompetens eller inte har gymnasiekompetens får hjälp med det. Inte ens det kan Arbetsförmedlingen hjälpa till med . Så låst är regelverket.Man kan se att arbetslösheten är dubbelt så hög bland dem som inte har gymnasiekompetens. De blir inlåsta i arbetslöshet och hamnar i värsta fall i fas 3. Det är ett gigantiskt misslyckande. Det är nämligen de långtidsarbetslösa som har hamnat i fas 3, 35 000 människor. Det växer , trots tillkännagivande om att vi ska stoppa anvisningarna till fas 3 eftersom det inte fungerar. Det är en svindyr reform som dessutom har undanträngningseffekter. Det är klart att det är billigare att ha någon i fas 3 när arbetsgivaren får för den arbetslösa, och den arbetslösa försörjs inte ens av arbetsgivaren. Det är antingen staten som betalar ersättning eller kommunen genom försörjningsstöd. Den arbetslösa får ingen riktig lön och har inga rättigheter.Hela åtgärdspaketet som regeringen har lagt fram har fått förödande konsekvenser. Det är dyr politik men ineffektiv.När det gäller Arbetsförmedlingen krävs det en total reformering av hela verksamheten som handlar om att se till att arbetslösa får den utbildning som krävs för jobben. Se till att sluta satsa resurser på fas 3, jobbcoacher och sådant som inte har fungerat! Äntligen har vi i talarstolen så att vi kan få lite svar från honom på några frågor. Jag har förstått från tidigare debatter att finansministern sällan lyssnar på frågor, men jag ska ändå pröva att ställa några. När tillträdde sade han att det kommer att dröja upp till innan regeringens politik ger full effekt. Det skulle betyda 2008. Varför hänvisar finansministern då till 2006? Borde man inte räkna från kanske 2007 - hade regeringens politik verkat ? Det vore kanske rimligt. I sista meningen i svaret skriver regeringen dessutom: "Politiken kommer därför fortsatt inriktas mot att ytterligare sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och stärka jobbchanserna för de grupper som har det svårast att hitta jobb." Handlar det då om att utöka gruppen i fas 3? Det är ju det regeringen har satsat på. Innebär det fler sänkta skatter? Innebär det sänkt studiebidrag, eller håller regeringen kvar vid förslaget att inte sänka studiebidraget? Precis som beskriver är över 400 000 arbetslösa och 35 000 i fas 3. Det häpnadsväckande är att industrin efterfrågar personer. Och det är problem med matchningen eftersom regeringen har dragit ned på utbildningarna.När regeringen skriver att man har haft ansvarsfull politik tänkte jag fråga finansministern om han tycker att det är ansvarsfullt, och jag riktar också frågan till , att gå från 65 miljarder i överskott till 87 miljarder i underskott. Är det verkligen att vara ansvarsfull?Jag har en fråga till. Vi ska se om han svarar på den. Delar han statsministerns uppfattning om att industrin är praktiskt taget borta? Om man läser finansministerns svar på frågan om svag tillväxt kan vi inte riktigt se att finansministern har svarat på interpellation när det gäller de frågor som handlar om att värna industrisysselsättningen. Finansministern gjorde det enkelt för sig genom att slå ihop tre interpellationer till en och därmed försöka besvara dem . Men egentligen innehåller svaret väldigt lite om konkreta åtgärder, konkreta insatser, mer än att han har sänkt skatten med 130 miljarder.Finansministern får gärna utveckla sitt svar lite mer om han har tid, lust och ork. Det är viktigt med perspektiv i den ekonomiska politiken. gjorde ganska stor sak av att regeringen och allianspartierna medverkat till att sänka skattetrycket med . Det är mycket pengar. Det har gått de offentliga kassorna förbi, kan man säga. Det är poäng. Men om man ska få fler jobb måste man öka efterfrågan. Jag tycker att det finns ett glapp i argumentation på den här punkten. Därför, herr talman, skulle jag vilja ställa några kontrollfrågor till första kontrollfrågan, som jag ställt tidigare, är: Hur många fler Volvobilar hade det sålts i om vi inte ökat köpkraften för de svenska bilkonsumenterna? Hur många fler Volvobilar hade det sålts, och hur många jobb hade då skapats?Den andra kontrollfrågan är: Hur många nya jobb hade det skapats om man inte sänkt arbetsgivaravgifterna för unga människor? Det handlar inte, som med jobbskatteavdraget, om 99 miljarder men dock om ungefär 17 miljarder . är också en summa. Hur många nya jobb hade det skapats om man haft kvar en hög arbetsgivaravgift för unga människor?Den tredje kontrollfrågan handlar om ROT- och RUT-avdragen som en sänkt skatt på arbete. Hur många nya jobb hade det skapats om man inte hade sänkt skatten för arbete med och med , som det var ? Hur många nya jobb hade det skapats?Herr talman! Man kan fundera på vad som är alternativet. Man kan fundera på effekten totalt sett om staten visserligen hade haft mer att fördela, även på landstingen och kommunerna, men svenska konsumenter hade haft lika mycket mindre. Deras börsar hade då varit ganska mycket tunnare. Vad skulle de ha köpt för?Min sista kontrollfråga till är därför: Vad skulle man ha köpt om man haft mindre? Staten, landstingen och kommunerna kunde ha köpt för den summan, men hade det blivit samma sysselsättning?Det är mina kontrollfrågor till . Skolfrågorna och de sjunkande kunskapsnivåerna i skolan är ett hett politiskt ämne . På det temat skulle jag vilja ställa en klurig liten mattefråga. Jag tror faktiskt inte att ens finansministern, trots hans skicklighet i matematik och ekonomi, kan svara på den. Frågan lyder: Hur många procent är ?Det går inte att svara på den frågan, för den är felställd. Procent fungerar inte på det sättet, utan procent är en del av någonting. På samma sätt blir det ganska knasigt när Socialdemokraterna säger att vi ska höja skatterna, för då får vi in mer pengar till välfärden. Det fungerar inte så. Skatter är procentsatser, en del av något. Det betyder att om vi har en stor ekonomi kan låga skatter till och med ge mer pengar än en liten ekonomi med väldigt höga skatter. Det är förklaringen till att vi kunnat sänka skatterna och ändå få mer pengar till välfärden.Peter beklagar sig i en av interpellationerna över att tillväxten är för låg, men det är just tack vare att vi haft en så god tillväxt jämfört med alla andra länder som vi klarat av konststycket att sänka skatterna och få in mer pengar till välfärden.Tittar vi på länderna i västvärlden ser vi att det bara var , och , alltså ett i det närmaste skatteparadis och två extremt råvaruexporterande länder, som hade bättre tillväxt än . Tittar vi på enbart den här mandatperioden ser vi att vi mellan 2010 och spöar samtliga de tre länderna. Vilket land tycker har varit bättre än , som vi borde kunna jämföra oss med i termer av tillväxt?Nåväl, låt mig gå tillbaka till matematiken. Vi kan på det temat ställa oss frågan: Hur mycket lägre blir arbetslösheten om vi får 200 000 fler i jobb? Återigen beror det på hur många som jobbar från början och hur många som söker jobb. blir det lite knepigt, men det fungerar på så sätt att arbetslösheten är en andel av något, just andelen av arbetskraften, så många som befinner sig på arbetsmarknaden, söker jobb eller jobbar.Då finns det två sätt att sänka arbetslösheten. Det ena är att skapa fler jobb. Det andra är att trolla bort människor. kan man inte trolla bort människor hur som helst, utan politikens metod har varit att förtidspensionera dem. Det ägnade sig Socialdemokraterna aktivt åt vid makten. De förtidspensionerade människor så att siffrorna skulle se bättre ut, så att det skulle se ut som att arbetslösheten var låg när utanförskapet, det totala antalet människor som levde på olika former av bidrag, i själva verket var under de goda tider som hade som var statsminister.Vi har trots den globalt sett värsta ekonomiska krisen sedan ökat antalet jobb med 200 000. Vi har minskat antalet bidragstagare, alltså utanförskapet, med 200 000. På så sätt har vi sett till att haft den bästa tillväxten i hela . Vilket land är bättre? Svara på det! Det är väl bekant att världsekonomin befunnit sig i en långvarig kris. Det är den tyngsta ekonomiska recession vi upplevt sedan depressionen . I den omgivning vi befinner oss framstår det som alldeles tydligt och uppenbart att svensk ekonomi klarat det bättre än grannländernas. Väger man samman offentliga finanser och utvecklingen på arbetsmarknaden samt utvecklingen av tillväxten finns det inte något land som kan uppvisa lika starka siffror som . Vi har alltså ett starkare finansiellt sparande. Regeringen tog stort ansvar i början av mandatperioden genom att kraftigt öka det finansiella sparandet och hade därigenom sparat i ladorna för att kunna möta en besvärlig kris.Vi har minskat skuldsättningen, och vi har säkrat att vi slipper göra nedskärningar i den offentliga ekonomin. I såväl som , för att inte tala om övriga , skärs det nu ned och skatter höjs. Det ser vi inte i Sverige.Låt oss titta på de breda och centrala variablerna för arbetsmarknaden. Man kan då titta på arbetskraftsdeltagande, man kan titta på sysselsättningsgrad, man kan titta på sysselsättningsutveckling, man kan titta på långtidsarbetslöshet, man kan titta på arbetade timmar och man kan titta på arbetslöshet. Väger vi ihop alla de variablerna står sig starkare än jämförbara länder i Europeiska unionen.Vi har alltså haft en ökning av arbetskraften trots att vi ligger bland dem som har det högsta arbetskraftsdeltagandet. Vi har haft en sysselsättningsgrad som gör att vi ligger före de andra europeiska länderna i sysselsättningsnivå. Vi har haft en sysselsättningsökning och en minskning av utanförskapet med ungefär 200 000 personer. Vi har en långtidsarbetslöshet som ökat mindre än i de flesta jämförbara länder, och tillhör vi den handfull länder som har den lägsta nivån i Europa.Man kan i det här sammanhanget särskilt notera att vi ansträngt oss för att hålla ihop . Vi har fått statistik från om hur det ser ut med biståndsmottagande, det vi tidigare kallade socialbidrag. Då kan vi notera att andelen socialbidragstagare som andel av befolkningen nu är lägre än när alliansregeringen tillträdde. Vi har gått från . Under hela mandatperioden har vi alltså haft siffror som varit lägre än när Socialdemokraterna styrde. Då låg socialbidragstagandet på påtagligt högre nivåer. Detta har alltså varit fallet trots den värsta ekonomiska krisen . Det tycker jag är väldigt positivt.Denna framgång för jobbpolitiken, den ekonomiska politiken och konkurrenskraften bygger på en bred politik där ekonomiskt ansvarstagande, drivkrafter, prioritering av kunskap och förstärkt företagsklimat förstärker en utveckling där vi som land står tryggare, har fler i arbete och upplevs som mer konkurrenskraftiga än de flesta andra länder. Det här är det grundläggande svaret på den oro som visar i sina tre interpellationer.Det som är lika tydligt är att vi trots att det är kvar till valdagen inte får några besked om vilken politik Socialdemokraterna vill driva i , vilka partier de ska samarbeta med och vilken politik dessa står för. Det budgethål som vi ser i den socialdemokratiska ekonomisk-politiska motionen är mörkt och djupt. Man har tappat sin finansiering, man står och utlovar löften vitt och brett i kommun efter kommun och man lägger fast en politik som med stigande sjukfrånvarokostnader skulle underminera stabiliteten i de offentliga finanserna. före valdagen får vi inga besked från Socialdemokraterna. Vi får ingenting veta om vad de vill göra, för de saknar jobbpolitik. Finansministern andas uppgivenhet och räknar upp de vanliga gamla schlingmannska argumenten. Jag har haft några debatter med den här perioden. Jag har framför allt haft dem för att fästa uppmärksamhet på arbetslösheten som samhällsproblem. Det är en massarbetslöshet som biter sig fast. Värst drabbas ungdomar och de många långtidsarbetslösa.Det jag tycker är mest plågsamt är att regeringen försöker vifta bort arbetslösheten som samhällsproblem. I stället försöker man säga att det är ett enskilt problem. Det är mitt problem som arbetslös. Det antyds att man är lat eller ovillig att arbeta.Finansministern säger att det bara finnas två vägar att få fler jobb. Den första är att sänka skatterna. De har sänkts med nära 140 miljarder, och fem jobbskatteavdrag har genomförts. Hur många jobb har det givit? Finansministern rabblar upp att 200 000 nya jobb har skapats. Men befolkningen har vuxit med 500 000. Det viktiga är att arbetslösheten har ökat. Det finns ingen vetenskap som säger att fler jobb har skapats på grund av jobbskatteavdragen.Därutöver säger finansministern att drivkrafterna till arbete har stärkts genom "den återupprättade arbetslinjen i socialförsäkringssystemen". Jag tycker att man ska kalla det för vad det är: utförsäkringslinjen. Av dem som är arbetslösa har arbetslöshetsersättning. Övriga har annan inkomstförsörjning, särskilt försörjningsstöd. De som har a-kassa har av tidigare ersättning.Regeringen verkar se arbetslösa som fuskare. Jag tycker att det är skamligt. Är det så, finansministern, att arbetslösheten skulle öka om vi förbättrade arbetslöshetsförsäkringen? Hur mycket, finansministern, skulle i så fall arbetslösheten öka med?Herr talman! Vi har en tröttkörd och misslyckad regering som bara upprepar två saker: Sänk skatten! Försämra för de arbetslösa! I stället hade det behövts näringspolitik, utbildningspolitik, bostadspolitik och annat som skapar jobb och medverkar till utveckling där marknaden sviker. Men den moderatledda regeringen vill ge marknaden fritt spelrum också på en plats där den inte borde vistas, nämligen i välfärden.Till , den gode mannen, vill jag säga: Dina kontrollfrågor får ställas till nästa socialdemokratiska finansminister. Vår ekonomi har varit robust under den långa lågkonjunktur vi snart hoppas se slutet på. Vår tydliga arbetslinje har varit framgångsrik, med fler personer i arbete och lägre skatter än 2006, som skatteintäkterna ökat då fler arbetar. Även om vi har en trist ungdomsarbetslöshet är den betydligt lägre än i de flesta andra länder i EU.Den svenska ekonomin är dock enormt beroende av exportindustrin. Hälften av vår bruttonationalprodukt kommer från vår export. Den traditionella basindustrin med varor från skog, gruvnäring och verkstadsindustri är viktig för den svenska exporten. För basindustrin är energifrågorna enormt viktiga. En långsiktig och robust energipolitik med säkrad energitillgång och rimliga prisnivåer behövs för att den svenska basindustrin ska våga satsa framåt. En ökning av energipriset med skulle exempelvis innebära en ökad kostnad för med , för med och för i med , enligt utredningstjänst.Varje förlorat jobb i basindustrin är ett hot mot den svenska välfärden. De jobb som finns här ger viktiga skatteintäkter för stat, landsting och kommun. Vi behöver säkra de svenska jobben. Bara så kan vi säkra vård, skola och omsorg.Alliansen har en gemensam energipolitik som säkrar energiförsörjningen och ger konkurrenskraftiga priser på energi. Vi har dessutom aldrig haft en så stark utbyggnad av den alternativa energiproduktionen.Min fråga är hur Socialdemokraterna tillsammans med sina samarbetspartner ska få till en bra energipolitik som den svenska industrin kan lita på. Detta borde bekymra dem. Vi socialdemokrater anklagas ofta för att ha försökt gömma folk . Men om man tittar på regeringens politik verkar det enda problemet vara de som uppbär ersättning från försäkringarna, som regeringen kallar bidrag. Men är det då inget problem med alla dem som hamnat utanför? Är det inget problem med alla utförsäkrade, varav många drabbats av fattigdom?Det finns en siffra som man aldrig analyserar, nämligen hur många som försörjs av sin partner eller av sina föräldrar. Det är ingen självklarhet att man får försörjningsstöd .