· H110344 · 2014-03-25 15:08:04 — Herr talman, ärade ledamöter och ärade åhörare! har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta mot bakgrund av att kärnkraftsägarna endast utfört hälften av de säkerhetskrav som ställdes och som skulle vara klara . har också frågat mig hur länge jag avser att låta kärnkraftsreaktorerna vara i drift utan att leva upp till säkerhetsföreskrifterna . Avslutningsvis frågar mig vad min plan är om kärnkraftsreaktorerna fortfarande inte lever upp till säkerhetskraven vid det nya slutdatumet 2015.Herr talman! Den svenska lagstiftningen är tydlig när det kommer till ansvaret för säkerheten vid kärnkraftverken. Det är tillståndshavarna som har ansvaret för att vidta alla åtgärder som behövs för att upprätthålla säkerheten vid anläggningarna. Samma sak gäller EU-lagstiftning och internationella säkerhetskonventioner med krav på området. Ansvaret som tillståndshavarna har kan inte delegeras.Strålsäkerhetsmyndigheten har, genom ett bemyndigande, uppdraget att se till att kärnkraftsindustrin tar sitt fulla ansvar. Myndigheten har ett mandat att ge ut de föreskrifter och ställa de krav som behövs för att industrin ska uppfylla lagen.De moderniseringar som svenska kärnkraftverk har genomgått har varit omfattande och nödvändiga. För att få driva ett kärnkraftverk i kräver vi att tillståndshavarna lever upp till moderna krav. har i flera fall varit tidigt med att genomföra åtgärder till följd av erfarenheter av händelser som inträffat, och så ska det vara även fortsättningsvis.Jag utgår från att , som har ansvaret för att ställa säkerhetskrav på våra kärnkraftverk, gör de avvägningar som behövs för att vi ska kunna ha en fortsatt hög och kontinuerligt uppdaterad säkerhetsnivå. Jag lämnade in den här interpellationen på treårsdagen av olyckan i för att uppmärksamma hur det egentligen står till med säkerhetsarbetet i de svenska kärnkraftsverken. Det som hände i och som har hänt i alla kärnkraftsolyckor i världen är att eltillförseln bryts. Den risken finns även med svenska kärnkraftverk. Eltillförseln kan brytas av flera olika skäl. Det kan vara en naturkatastrof, ett terrorattentat eller något annat. gavs nya säkerhetsföreskrifter till de svenska kärnkraftverken. Syftet var att "så långt det är rimligt med beaktande av bästa möjliga teknik, förebygga radiologiska olyckor". Men säkerhetskraven behövde inte uppfyllas , utan det var ganska omfattande säkerhetsarbete som behöver göras. De tio kärnkraftsreaktorerna gavs omfattande åtgärdsplaner för vad som behövde göras.Åtgärdsplanerna skulle vara färdiga vid utgången av 2013, men de är fortfarande inte färdiga. Den senaste lägesbeskrivningen från den ansvariga myndigheten, , visar att av åtgärderna hade genomförts. har man gett nya uppskov, och en ny deadline är satt till 2015. Vi pratar alltså om säkerhetskrav för kärnkraftsverk som kom 2005 och som , , fortfarande inte är uppfyllda.Låt mig citera vad skriver i några av lägesbeskrivningarna när det gäller de svenska kärnkraftverken: "Utifrån föregående års samlade värdering påtalade SSM att arbetet måste få en högre prioritet. SSM vill även i årets samlade värdering understryka vikten av att arbetet med att göra anläggningarna säkrare måste prioriteras och resurser tillsättas för att ytterligare förseningar ska undvikas." Det står vidare: "När det gäller projekt har förseningarna, så som de hanterats av OKG, tillåtits påverka anläggningens tekniska status negativt (.) vilket SSM ser allvarligt på. (---) OKG förmedlar själva en bild av säkerhetsavdelningen som stark, oberoende och med erforderliga resurser. Den bilden överensstämmer inte helt med vad SSM har sett vid sin tillsyn." Detta var några citat ur den kritik som återkommer år i lägesbeskrivningar av hur säkerhetsarbetet fortskrider vid de svenska kärnkraftverken. Trots att man bara har genomfört av de säkerhetskrav som gavs tillåts reaktorerna att köra vidare, och detta pågår år . Det är ytterst regeringen som har ansvaret för att vårt energisystem är säkert. Jag tycker att det är förvånande att på min interpellation om det allvarliga säkerhetsläget enbart svarar att det är myndigheten som har ansvaret. Jag utgår från att delar min bild av att det är regeringen som har det slutliga ansvaret för att kärnkraftssäkerheten lever upp till moderna säkerhetskrav.Jag vill därför fråga : När nu av säkerhetsåtgärderna är genomförda och reaktorerna fortsätter köras, var går och regeringens smärtgräns för när man sätter ned foten? De säkerhetsmoderniseringar som beslutades som en konsekvens av nya krav har genomförts i hela världen och i . Moderniseringen har i flera fall försenats i förhållande till de ursprungliga planerna. , som är vår expertmyndighet, gör bedömningen att den dominerande orsaken till förseningarna är att omfattningen och komplexiteten av moderniseringarna missbedömdes vid den ursprungliga planeringen. Detta har regeringen meddelat i ett antal budgetpropositionstexter genom åren.Samtidigt som de stora säkerhetsmoderniseringarna har varit ett framgångsarbete vid en internationell jämförelse är det inte tillfredsställande att arbetet har dragit ut och att beslutade införandetidpunkter i flera fall inte har kunnat hållas - självklart inte. SSM har framhållit vikten av en bra framdrift av säkerhetsmoderniseringarna men att det är väsentligt att arbetet genomförs på ett korrekt sätt, vilket fordrar tid och tillgång till kvalificerade resurser.Den reaktor som tydligast låg sist i moderniseringarna var och är 2. OKG hade valt ett delvis annat angreppssätt i och med att man hade förlagt i stort sett alla moderniseringsåtgärder till en och samma revisionsavställning. Den har skjutits men genomförs . 2 är avställd , delvis på begäran av , och reaktorn får inte tas i drift förrän samtliga åtgärder är genomförda och granskade av SSM.Ska man ändå, trots att det är svårt och ett otroligt grovt mått, sätta en siffra på läget i moderniseringen blir siffran . Då är hela moderniseringen av O2 inräknad, så det är kanske lite tidsförskjutning. Men eftersom reaktorn inte kommer att tas i drift innan hela moderniseringen är genomförd, kontrollerad och klar är det en rättvisande siffra. säger att hon utgår från att gör de avvägningar som behövs för att man ska kunna ha en rimlig säkerhetsnivå. Men det fall som vi står inför, nämligen att av åtgärdskraven är uppfyllda, och alltså inte är det, undrar jag fortfarande om anser att säkerhetsarbetet fortskrider som det borde. Jag tycker att det är oacceptabelt att kärnkraftsägarna inte har uppfyllt de säkerhetskrav som ställts. Detta gör att frågan väcks: Om vi nu ställer nya säkerhetskrav på kärnkraftsägarna, hur ska de få på sig att leva upp till de kraven?Det vi har sett är att kärnkraftsägarna framför allt har prioriterat att göra effekthöjningar i kärnkraftverken, och det har förstås tagit resurser från säkerhetsarbetet, och det är också det som nu visar.För mig och går säkerheten före allt annat när det gäller kärnkraftverk. Säkerheten måste gå före effekthöjningar, lönsamhet, kostnadseffektivitet och gott samarbetsklimat. Säkerheten måste vara A och O när vi talar om kärnkraft.Jag tycker att det är dags att den ger besked om vad som händer om kärnkraftsägarna fortfarande inte lever upp till säkerhetskraven på det nya slutdatum, den nya deadline, som har satts till 2015. SSM säger att om säkerhetskraven ännu inte är uppfyllda sätter man ned foten. Vi är många som undrar vad det innebär att "sätta ned foten". Betyder det driftstopp? Kan det vara så att vi står inför ett läge där kärnkraftsägarna inte lever upp till säkerhetskraven och därmed kommer att ställas inför driftstopp?Precis som säger är det ju som har tillsynsansvaret när det gäller kärnkraftssäkerheten. Men det är regeringen som har ansvaret för en säker energiproduktion. Är det så att och regeringen har en plan? Om SSM beslutar att stänga reaktorerna, så att det blir driftstopp, om säkerhetsåtgärderna fortfarande inte är vidtagna , vad är då regeringens plan? Här utkristalliseras två områden som vi diskuterar. Det första är hur politiken ska styra i det här sammanhanget. Jag tror ändå att instämmer i att det måste vara experter som ska bedöma tekniska system.Vi är ytterligt oroade över de ganska få ställen i världen där den politiska nivån lägger sig i frågan om säkerhet, driftstopp eller körning av kärnkraftsreaktorer. Det ska vara tydliga uppdrag till experter och expertmyndighet. Ur demokratisk synvinkel - och särskilt ur säkerhetssynvinkel - vore det förödande om politiker skulle lägga sig i den frågan. Vi ska ge riktlinjer. Vi ska vara tydliga med ansvaret, och vi ska lägga ribban för hur myndigheter ska arbeta. Men det är expertmyndigheten som måste göra detta, och det är som är den myndigheten i . Det hoppas jag att alla politiska partier är överens om. Om man har en annan åsikt, att politiken ska gå in på sådana här frågor, då är det oerhört uppseendeväckande.Sedan måste man slå fast grunden. Utifrån de lagar och de avtal som vi har är det operatören som har det fulla ansvaret. Kontrollen av säkerheten och av att kraven uppfylls görs av SSM. Men det är inte fråga om någon miniminivå, utan lagen säger att operatören har ett ansvar också utöver de krav som fastställs av har etablerat ett strukturerat sätt att använda sig av den särskilda tillsynen. Ofta tar det sig uttryck i att myndigheten ställer särskilda krav för fortsatt drift . Kraven omfattar vanligtvis att tillståndshavaren ska redovisa en åtgärdsplan för att komma till rätta med de brister som myndigheten har påtalat. Tillståndshavaren ska dessutom genom utökad rapportering regelbundet redovisa hur arbetet med att komma till rätta med bristerna framskrider. Denna utökade rapportering kompletteras också med en kraftigt utökad närvaro av inspektörer vid kärnkraftverket.Dessutom är det oftast i regel tillståndshavaren som ställs under särskild tillsyn, inte en enskild reaktor. Det handlar ju om det ansvar som tillståndshavaren har och hur det utövas i praktiken. De enskilda bristerna manifesterar sig vid enskilda reaktorer eller i en begränsad del av anläggningen.Under de senaste tio åren har alla svenska kärnkraftverk varit föremål för särskild tillsyn. Jag håller med när hon säger att det är experter som ska bestämma över de tekniska systemen. Det är just det som har gjort. Det är nu som vi politiker står inför läget att säger att av säkerhetskraven är uppfyllda av kärnkraftsägarna. Det är det faktum som vi politiskt ställs inför. Till syvende och sist är det vi riksdagsledamöter som beslutar hur energisystem ska se ut, och då är det rimligt att säkerhetsläget vid de svenska kärnkraftverken är en aspekt som vägs in.Strålsäkerhetsmyndigheten har ju fastslagit säkerhetskrav för reaktorerna, och man har gett kärnkraftsägarna på sig för att leva upp till dem. Det faktum vi står inför är att av säkerhetskraven är uppfyllda. Det borde ju rimligen ge politiska konsekvenser när vi diskuterar energipolitik.Och vad händer om kärnkraftsägarna inte lever upp till säkerhetskraven? Jag har ett minne av att i medierna sade: Om kärnkraftsägarna inte lever upp till säkerhetskraven, då får väl stänga reaktorerna.Är det ett sådant läge som vi närmar oss? Och vad är regeringens plan? 2016 är alltså den nya tidsgränsen som myndigheten ger kärnkraftsägarna att leva upp till säkerhetskraven. Om de inte gör det säger man att man ska sätta ned foten. Jag kan bara gissa att det betyder driftstopp. Och är det en fråga för regeringen. Har man någon plan för vad som händer om reaktorerna behöver stängas ned för att ägarna inte kan leva upp till säkerhetskraven? Jag är glad över att i stora drag ändå ställer sig bakom den svenska modellen med lagstiftning, med ansvar för operatören och med som expertmyndighet.Det som redovisar är att O2:an moderniseras just nu och därför står stilla. När den är klar är det av åtgärderna som är vidtagna. Så siffran är inte längre relevant på det vis som menar.Om ser att de krav och den standard som man har inte har uppfyllts finns det olika steg för åtgärder från . undrar då - och det är det andra stora området som kan diskuteras i det här sammanhanget - om har gjort detta. Har man muskler, och använder man sig av dem? Mitt svar på den frågan är: Ja, det gör man faktiskt.Vid normala snabbstopp får en anläggning vanligtvis starta upp igen utan särskilt godkännande från SSM. Men vid allvarliga störningar måste tillståndshavarna lämna in en redovisning som SSM granskar innan man lämnar godkännande för återstart. Då vill jag bara säga att 2009 stoppade SSM innan man fick starta igen därför att säkerhetskraven inte var uppfyllda enligt SSM:s bedömning.2012 sköt man upp återstarten av O2:an på grund av brister i underhållsrutiner tills de var åtgärdade och kraven var uppfyllda enligt SSM:s bedömning.2013 skjuter man på återstarten av O1:an . får inte O2:an dra i gång driften förrän man har uppfyllt de moderniseringskrav som den här interpellationsdebatten har handlat om.SSM har alltså muskler och använder dem med förnuft.