· H110241 · 2014-03-14 09:47:32 — har frågat mig mot vilken bakgrund jag först har förordat skattesänkningar, för att tala om möjliga skattehöjningar.Stabiliseringspolitik handlar om att anpassa utgifter och inkomster över konjunkturcykeln för att därigenom dämpa svängningar i arbetslösheten och produktionen. Stora konjunktursvängningar är mycket kostsamma för samhället. En kraftig lågkonjunktur slår ut produktivt kapital när företag går i konkurs. Perioder med hög arbetslöshet riskerar att leda till att kompetens förstörs. Det riskerar att leda till en varaktigt högre arbetslöshet.Sedan den finansiella krisens utbrott har läget i världsekonomin varit ansträngt. Detta har givetvis påverkat . Svensk ekonomi har dock visat stor motståndskraft, mycket tack vare regeringens åtgärder. Även under innevarande år behöver återhämtningen stöttas något, men i takt med att bnp- och sysselsättningstillväxten tar fart och arbetslösheten minskar förskjuts tyngdpunkten från stimulansåtgärder mot finansierade åtgärder som stärker förutsättningarna för fler i arbete. Den ekonomiska politiken framöver handlar om att möta de långsiktiga tillväxtutmaningarna genom finansierade strukturella åtgärder. Vägen tillbaka till överskott måste anpassas efter hur arbetsmarknaden och resursutnyttjandet utvecklas.Efter en lång rad av finanspolitiska åtgärder för att stötta ekonomin väntas budgetutrymmet vara mycket begränsat . Det innebär att nya reformer i högre utsträckning än tidigare kommer att kräva finansiering. Det handlar bland annat om skatteåtgärder, men det är också viktigt med stram utgiftsgranskning och god utgiftskontroll.Avslutningsvis vill jag påpeka att regeringens politik har inneburit att resurserna till offentliga välfärdstjänster som exempelvis skola har ökat , även efter att hänsyn tagits till pris- och löneökningar och till att befolkningen vuxit. Det finns en klar fördel att bli lite äldre: Man får lite större överblick. Detta är den tredje borgerliga regering som jag har varit med om under min tid.Den första borgerliga regering som jag var med om var . När vi tog över kommer jag ihåg att fick samla finansministrarna från och berätta att måste devalvera med 16 procent.Den andra borgerliga regering som jag var med om var . Den minns vi alla. Jag tror att det var så att när skulle betala ut hade vi och fick låna 50 öre.Nu är det för min tredje borgerliga regering och att stämma av lite grann. Jag började titta på vad säger, som är och regeringens expertorganisation som ska hålla oss med fakta. De skriver att underskottet är "det största underskottet sedan överskottsmålet infördes". Det skrev man strax före jul.År 2006 hade ett överskott i de offentliga finanserna på 65 miljarder. beräknas det bli 87 miljarder minus. Det är klart att det är oroväckande.Som svar på min interpellation om de här sakerna säger finansministern: "Stabiliseringspolitik handlar om att anpassa utgifter och inkomster över konjunkturcykeln för att därigenom dämpa svängningar i arbetslösheten och produktionen." Det låter jättebra. Men problemet, fru talman, är att finansministern inte har arbetat så i verkligheten.Vi hörde alldeles att det var dags att strama åt med skattehöjningar eftersom vi har en förväntad bnp-tillväxt i . Det lät ju riktigt och bra. Men om man går tillbaka och tittar är det så här: När regeringen tillträdde 2006 och fattade beslut om att införa jobbskatteavdraget hade en bnp-tillväxt på . Då fattade finansministern beslutet att stimulera svensk ekonomi med ca 40 miljarder. Det var ungefär vad jobbskatteavdraget kostade. , när detta infördes, var tillväxten i bnp 3,3 procent.Jag har tre slutsatser att dra. Det ena är att finansministern på den senaste månaden har gått någon form av kurs och lärt sig detta med konjunkturpolitik. Det andra är att försöken har misslyckats. Man trodde så enormt mycket på grundbulten i ekonomin, med jobbskatteavdraget, men det har misslyckats, och därför mörkar man. Eller också luras finansministern, men det tror jag inte.Jag tror helt enkelt att den ekonomiska politiken och grundbulten i den, jobbskatteavdraget, har misslyckats. Problemet med interpellation och det han också framför från talarstolen är att han tenderar att blanda ihop en lång rad olika saker, och då blir slutsatserna också något märkliga.Han blandar ihop att strukturåtgärder och konjunkturpolitik, och det som kanske är allvarligast är att han blandar ihop en prognosperiod och en konjunkturcykel. Poängen med hur man hanterar statliga finanser är att de ska vara i balans över en konjunkturcykel. Den rapport som han hänvisar till pratar om en prognosperiod, vilket är något helt annat.Över en konjunkturcykel, om man räknar in både högkonjunktur och lågkonjunktur, ska vi nå ett överskottsmål. Vi har - det är inte obekant för - precis genomgått och är fortfarande kvar i en period av djup lågkonjunktur och den största svackan . Det är klart att den utdragna lågkonjunkturen frestar på finanserna.Att man ska stimulera ekonomin i det läget tror jag egentligen att vi är överens om. I alla fall är Alliansen och Socialdemokraterna överens om de grundläggande principerna. I Socialdemokraternas budget föreslår ni inte ett annat läge, där staten skulle ha stora överskott även i tider av lågkonjunktur. Det stämmer helt enkelt inte med fakta.Om man tittar på de offentliga finanserna ser man, , att den offentliga bruttoskulden faktiskt har minskat med - så är det. Det håller inte att titta på ett enskilt år när man befinner sig i en lågkonjunktur, utan man måste titta över . När vi ser att vi nu förhoppningsvis närmar oss ett bättre läge i ekonomin är det också helt rätt att börja parera genom att sakta men säkert se till att vi återgår till ett överskott och når överskottsmålet.Det är lite intressant att se på olika roller för staten och kommunerna. Det anförs att välfärdssektorn har fått stå tillbaka, att det har varit stora problem. Det är helt enkelt inte sant. Statens roll är i första hand att säkerställa att vi har goda förutsättningar för att skapa jobb och tillväxt i , vilket staten också gör, bland annat genom jobbskatteavdraget. Du påstår att det har vaga sysselsättningseffekter, men internationell forskning och en lång rad utvärderingar visar på motsatsen. Det finns mycket tydliga jobbskapande effekter av jobbskatteavdraget.Statens roll är att skapa förutsättningar för jobb och tillväxt. Det ger också ökade skatteintäkter. Då är det i första hand kommunsektorn - kommuner och landsting - som får ökade skatteintäkter, vilket också har skett. Vi kunde läsa i Dagens Samhälle för två om rekordintäkter till välfärden, där kommunsektorn har fått ökade skatteintäkter med 150, upp mot under alliansregeringen. Det är detta som är sanningen, Hans Olsson.Det staten gör stimulerar ekonomin. Det ger mer resurser även till välfärden.Den fråga som kvarstår och som man ställer sig är hur egentligen ser på sitt eget partis budgetalternativ. Ert problem är att ni saknar drygt 11 miljarder. Man kan titta på den budgetmotion som ni lade fram . Ni har accepterat det femte jobbskatteavdraget, och det innebär att det finns ett hål på 11 miljarder. Då är frågan hur ni ska finansiera de satsningar som ni säger att ni vill göra, när pengarna inte finns. är i mitten av ett europeiskt samarbete med europeiska länder, som vi har vår huvudsakliga handel med, som är inne i en djup kris. har eurozonen uppvisat negativ tillväxt. Man stapplar nu långsamt upp på fast mark med en mycket svag tillväxt också under 2014 och 2015.Enligt bedömningar är det , och som har högst tillväxt, och har högst tillväxt av alla europeiska länder, det vill säga högre tillväxt än och och för den delen , med undantag för . Men tillhör alltså de länder som har högst tillväxt.När vi jämför tillväxt, sysselsättning, långtidsarbetslöshet och de flesta olika variabler vi kan titta på, inte minst reallöner, har klarat krisen bättre än andra länder. Det är många som frågar vad det beror på. Jag skulle vilja lyfta fram tre orsaker.Det första är att vi före krisen vidtog åtgärder. När vi kom in 2006 och 2007 gjorde vi omfattande förändringar av svensk ekonomi. Vi genomförde ett jobbskatteavdrag som fullt ut, krona för krona, var finansierat med åtgärder som ökade arbetsutbudet. Även 2008 gick vi vidare med ytterligare strukturella åtgärder som nära nog fullt ut var finansierade. Det gjorde att kraftigt ökade sitt finansiella sparande. Det ökade från någonstans till nära nog , som vi genomförde viktiga strukturreformer. Vi använde alltså de goda åren för att förstärka den strukturella inriktningen.Det andra vi har gjort är att vi har fört en mycket keynesiansk politik. , 2009, 2010 och så vidare har som nästan ensamt land kunnat fortsätta att stimulera efterfrågan genom hela krisen. Det är naturligtvis mycket positivt att man är så försiktig inledningsvis att man konsekvent kan återkomma år för år och stötta långsiktigt.Det tredje är att inte har fört en keynesiansk politik i den meningen att vi bara vräkt ut okontrollerade efterfrågestimulanser, utan vi har inriktat åtgärderna på just det som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och ekonomins funktionssätt långsiktigt.Det här är en politik som - och senast nu , när de var här - men också IMF och kommissionen har konstaterat har gjort att har tagit sig igenom krisen i bättre skick. Man har i större utsträckning kunnat använda aktiva finanspolitiska åtgärder. Man har också vidtagit omfattande strukturåtgärder. Det är naturligtvis väldigt positivt.Nu är vi i . Vi ska alltså i den vårproposition som vi lägger fram förhålla oss till hela den kommande fyraårsperioden. Det är klart att det då är centralt att vi säger till väljarna att vi nu går in i en lite ny fas i den ekonomiska politiken, där det är centralt att krona för krona finansiera olika reformer. Det betyder inte att vi stramar åt politiken. Vad vi gör är att höja en del skatter för att också kunna öka en del utgifter. Det har naturligtvis en neutral effekt på efterfrågeläget. Det är naturligtvis tanken med den typen av åtgärder under 2015 och 2016.Då får vi ett gradvist genomslag för en starkare tillväxt som gör att åter går upp mot 1 procents tillväxt. Det här är ett typexempel på en väl genomförd stabiliseringspolitik. Det handlar om långsiktig tillväxt. Vi har kunnat stimulera genom hela krisen, och vi har upprätthållit god ordning i offentliga finanser. Vi är alltså i en sits som är relativt unik, till och med jämfört med våra nordiska grannländer. Det är en skuld som har minskat under krisen, och det är underskott som gradvis och utan åtstramningar kommer tillbaka till både balans och stora överskott. Det gör att i nästa lågkonjunktur kommer att stå väl rustat.Låt mig ta tillfället i akt att framföra en särskild varning. Vi behöver stå väl rustade nästa gång, för nästan alla våra grannländer är mer skuldsatta än vad de var när krisen började. Behoven av skyddsvallar har ökat snarare än minskat. Jag har en enkel fråga: Är det rätt att stimulera ekonomin om man har en bnp-tillväxt på och prognosen är 3,3 ? Är det då rätt att stimulera den ekonomin?Sedan gäller det finansministerns diskussion om det offentliga finansiella sparandet. Det är faktiskt så att gick med överskott 2007 och 2008. var det underskott. var det plus minus noll. var det plus minus noll. var det minus 0,6. var det minus 1,3. Prognosen är minus 1,5. Så det stämmer inte.Men låt oss nu titta på hur jobbskatteavdraget har fungerat i verkligheten. Det viktigaste var sysselsättningen, arbetslösheten och så vidare. Ni pekade bland annat ut att man skulle försöka få ordning på ungdomsarbetslösheten och problemet med dem som stod långt bort från arbetsmarknaden.Det är alltid så, finansministern, att det är verkligheten som gäller. Vi kan då titta på ungdomsarbetslösheten. var den , säsongsrensad. var den, säsongsrensad, . Vi kan titta på långtidsarbetslösheten. var den 30,5 procent.Vi kan gå till ungdomsarbetslösheten, som egentligen är det viktigaste. Jag har kollat lite grann hur det ser ut i min valkrets. Vi kan titta på arbetslösa ungdomar mellan . I är det plus . I är det plus . I är det plus . I är det plus . I är det plus . I är det plus . Det är resultaten i verkligheten, där vi befinner oss.Vi kan titta på långtidsarbetslösheten för samtliga ungdomar. I är det 250 procents ökning . I är det 400 procents ökning. I är det . I är det . Det är verkligheten.Men då tänkte jag så här: Finansministern är från . Det kan ju vara så att det här är någon speciell ekonomisk funktion som fungerar hemma i . Därför tittade jag också på utvecklingen i finansministerns hemkommun. Arbetslösheten bland ungdomar i ökade mellan med 35 procent.Jag har tyvärr inte siffrorna för långtidsarbetslösheten i Katrineholm.Ekonomin har gått från ett överskott på 65 miljarder till ett underskott på 85 miljarder. Arbetslösheten är högre på nationell nivå och på lokal nivå, speciellt bland ungdomarna, som skulle räddas med det här.Jag är egentligen en snäll person, men hur jag än anstränger mig kan jag inte säga att den ekonomiska politiken har lyckats med den tredje borgerliga regeringen. Det har blivit precis som med de andra jag har varit med om. Problemet, , är att det inte är särskilt relevant att titta på enskilda år. Återigen: Man måste titta på utvecklingen över en konjunkturcykel. Vi vet ännu inte hur lång konjunkturcykeln är, men enligt de prognoser som vi nu ser framför oss ser vi en ljusning i ekonomin. Vi får hoppas att den fortsätter. I så fall pekar siffrorna nu på att vi når överskottsmålet framåt 2018 och att vi då också når överskottsmålet under den här konjunkturcykeln.Vi kan titta över , utan att veta hur lång konjunkturcykeln blir. Det är fortfarande så, , att den offentliga bruttoskulden har minskat sedan alliansregeringen tog över 2006. Det är ändå det som är relevant. Den offentliga bruttoskulden har minskat . Jag sade det två gånger i förra vändan, och jag säger det två gånger . Jag hoppas att poängen når fram. Jag säger det en femte gång: Den offentliga bruttoskulden har minskat sedan 2006.Vi är alla medvetna om att arbetslösheten är ett stort problem. Det har inte undgått någon att vi har gått igenom den värsta lågkonjunkturen . Ett skäl till att vi relativt väl har kunnat möta denna utveckling i är de strukturreformer som alliansregeringen genomförde direkt efter övertaget 2006. Det var åtgärder som bidrog till att rusta väl för den kris som sedan kom.Om man tittar på mikronivå kan man se stora problem. LO-medlemmar har till exempel haft oerhört svårt att spara pengar på grund av det högskattesamhälle som har funnits. Den utvecklingen har vi nu förändrat.Frågan kvarstår. Socialdemokraterna har accepterat samtliga fem genomförda jobbskatteavdrag. I och med att ni har accepterat det femte har ni nu ett hål i er budget på 11 miljarder. Hur ska ni finansiera de reformer ni vill genomföra? Vi är alltså inne på det sjunde året i en internationell lågkonjunktur. räknar med att tillsammans med och , vid sidan av de rena tillväxtekonomierna, har högst tillväxt. har högst tillväxt, högre än . Det här är det mönster vi har upplevt under hela krisen. har slagit praktiskt taget alla andra länder när det gäller tillväxtsiffror. Det är naturligtvis väldigt positivt.Detta beror på att vi har kunnat föra en väldigt aktiv konjunkturpolitik med en rimlig strukturell inriktning. Vi förberedde oss före krisen med mycket omfattande strukturåtgärder, med jobbskatteavdrag som finansierades och med tuffa åtgärder inom socialförsäkringar och a-kassa. Det gjorde att vi gick in i krisen med en bättre fungerande arbetsmarknad. Vi hade resurser att snabbt bygga ut de aktiva åtgärderna. Vi har kunnat förstärka konkurrenskraften för näringslivet. Genom att vi följde upp Socialdemokraternas avskaffande av arvsskatten med borttagen förmögenhetsskatt och viktiga insatser när det gäller lägre bolagsskatt har vi ett bättre företagsklimat än vad vi hade före krisen. Vi har gjort breda och omfattande satsningar på utbildning och forskning.Det är en bra stabiliseringspolitik med en tydlig inriktning på att höja tillväxten. Vi går ur krisen med starkare offentliga finanser än nästan något annat jämförbart land. Det är naturligtvis positivt. har aldrig stått så väl rustat som , och det är naturligtvis bra.Låt mig dock påpeka att inte nämner med ett ord hur Socialdemokraterna ser på utgångspunkterna för den ekonomiska politiken. Gäller nu krona för krona, reser det frågor när Socialdemokraterna har tappat sin finansiering via jobbskatteavdrag och då har ett hål i sin budget på 10 miljarder. När får vi redovisningen? Kommer man att föreslå antingen nya skattehöjningar eller nedskärningar i sin politik?När Socialdemokraterna ser att det finns en tillväxt i ekonomin, varför väljer man inte att ompröva de åtgärder man har föreslagit? Vi har föreslagit en del skattehöjningar. Vi höjer skatten på sprit därför att det är besvärligt när människor dricker. Vi höjer skatten på tobak därför att det är dumt att människor röker. Socialdemokraterna höjer skatten framför allt på ungdomar. Det räcker att fråga om Socialdemokraterna anser att har för många ungdomar som arbetar. Är de bekymrade över att svenska företag anställer för många ungdomar? Anser Socialdemokraterna att ungdomar finns i för stor utsträckning på arbetsmarknaden? Det är svårt att se logiken.Det finns ett stort hål på 10 miljarder. Man redovisar inte för väljarna hur man tänker finansiera hålet. Sedan är det fråga om skattehöjningar som riktar sig just mot ungdomars sysselsättning. Är det inte bättre att rikta in sig på spriten, tobaken och koldioxiden, som vi föreslår? Är det inte bättre att Socialdemokraterna säger att den här regeringen faktiskt är klokare när det gäller skatterna? Jag vet inte vad menade med att fråga om det är bättre med sprit eller jobb. Logiken är också svårare att begripa. Jobbskatteavdraget är nu uppe i 99 miljarder . Avdraget och alla andra skattesänkningar ska användas för att lösa problemen med ungdomsarbetslösheten - men den stiger på nationell nivå och i varje kommun vi har kontrollerat. Vad är det för logik? Det är ingen logik.Fru talman! råkade jag slå på tv:n och såg ett program som heter Lyxfällan. Programmet handlar om människor som helt enkelt inte klarar av sin ekonomi. De fick anmäla sig till programmet, och det kom dit några ekonomer som hjälpte dem att reda ut situationen. har regeringen gått från 65 miljarder plus till ett minus på 87 miljarder. Regeringen har sålt gemensamma tillgångar för 160 miljarder. Regeringen har bränt arvet, sålt familjesilvret och lever på lånade pengar.Jag undrar om det inte är dags att anmäla regeringen till programmet Lyxfällan så att man får hjälp att reda ut sin ekonomi. Låt oss vara tydliga med redovisningen av offentliga finanser. har starkare finansiellt sparande än nästan alla jämförbara länder. går snabbare tillbaka till balans och överskott än nästan alla jämförbara länder. har nästan ensamt tagit sig igenom krisen med sänkt statsskuld. har en statsskuld som är lägre än i praktiskt taget alla jämförbara länder. har en bättre långsiktig uthållighet än praktiskt taget alla jämförbara länder. offentliga finanser har i relativa termer aldrig, såvitt jag kan minnas, stått så starka som . Vi kan möjligtvis gå tillbaka efter när andra länder var djupt skuldsatta och hitta situationer där i relativa termer var så starkt som . Men jag skulle tro att har aldrig stått så starkt som . har vi fört en aktiv konjunkturpolitik och höjt den långsiktiga tillväxttakten i ekonomin.Hans Olsson frågar mig om logiken. Jag ska försöka förklara logiken i hur vi har tänkt när regeringen nu har föreslagit en del skattehöjningar.När vi höjer tobaksskatten tänker vi oss att rökning är skadligt. Vi tror att om vi höjer skatten kommer människor att röka något mindre. Priset på cigaretter går upp, och när priset går upp minskar i normalfallet konsumtionen.När vi höjer skatten för koldioxidkomponenten i fordonsskatten är tanken att människor ska välja bilar som har lägre koldioxidutsläpp därför att skattebelastningen då blir lägre.När det gäller pensionssparandet är tanken att det är bra att människor arbetar. Då ska det inte finnas ett särskilt gynnsamt sparande för dem som vill lämna arbetsmarknaden.Är logiken att särskilt höja arbetsgivaravgiften för unga att det anställs för många unga eller att det finns för många företag som vill se unga arbeta? För mig är den logiken svår att förstå. Men, fru talman, det får vi fortsätta att debattera under valrörelsen.