ip · H210110 · 2014-11-07 00:00:00 — Interpellation 2014/15:110 Krisen i den svenska mjölkproduktionen av (KD) till Landsbygdsminister (S) De svenska mjölkbönderna är just nu inne i sin kanske svåraste kris . har antalet mjölkbönder halverats i vårt land. Priserna på mjölk ligger på bottennivåer, och allt tyder på att de fortsätter att sjunka. lägger i genomsnitt en svensk mjölkbonde ned sin verksamhet . Detta är oerhört bekymmersamt och innebär minskad svensk självförsörjning och negativa socioekonomiska effekter på landsbygden. Landsbygdsministern har tidigare beklagat låga självförsörjningsgrad. vidtar den nya regeringen åtgärder som försvårar livsmedelsproduktionen i . Regeringen har aviserat höjd skatt på handelsgödsel samt införandet av en vägslitageskatt. Det akuta läget kräver flera åtgärder för att vända den negativa utvecklingen för mjölkbönderna. Jag vill fråga landsbygdsminister : Vilka åtgärder avser landsbygdsministern att vidta för att stärka den svenska mjölkproduktionen? Jag har fortfarande dålig röst, men jag ska försöka göra mitt yttersta för att besvara interpellationen. har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka den svenska mjölkproduktionen. Låt mig börja med att säga att mjölkproduktionen är mycket viktig för landsbygden. I skogs- och mellanbygder är mjölk och nötkött de dominerande sektorerna. Mjölkproduktionen sysselsätter direkt och indirekt ett stort antal personer. Jag är därför bekymrad över den besvärliga situation som många bönder befinner sig i. Konsumtionen av mjölk i världen ökar även , och marknadsprognoserna är goda . Orsaken till att priserna sjunker just nu är en global obalans; produktionen har ökat snabbare än efterfrågan. Vi lever numera i en avreglerad marknad där fluktuationer i marknadspriserna ingår. Det ryska importstoppet späder på obalanserna, men utgör inte huvudorsaken. Jag anser att den svenska mjölkproduktionen ska vara med och ta del av den växande marknaden och är övertygad om att mjölken är en framtidssektor i vårt land. Vi har goda naturliga förutsättningar och ett stort kunnande, och djuren i den svenska produktionen mår i internationell jämförelse väldigt bra. Glädjande nog har den svenska mjölkproduktionen ökat med . De svenska mjölkföretagen blir färre och större, vilket är en effekt av företagarnas egna beslut. De ekologiska mjölkföretagen tar vara på en växande marknad som på ett positivt sätt ökar lönsamheten på många gårdar. EU har en gemensam jordbrukspolitik och är därmed ett av våra viktigaste verktyg för att stimulera ett hållbart och aktivt jordbruk. Gårdsstödet innebär en form av inkomstförstärkning och grundtrygghet för jordbruksföretag i hela . Det nya stödet till unga lantbrukare kommer att bidra till att underlätta generationsskiften. Det utjämnade gårdsstödet kommer att underlätta för nya och växande företag, och nötdjursbidraget kommer att stimulera aktiva företagare och även stimulera till att betesmarker hävdas. Inom landsbygdsprogrammet finns många åtgärder för att stärka landsbygdens tillväxt och utvecklingskraft samt att främja lantbrukarnas miljöarbete. Det norrländska lantbruket har speciella villkor på grund av klimatet och de långa avstånden. Därför finns ett särskilt stöd, det så kallade Norrlandsstödet, som har stor betydelse för jordbruket i de områdena. Regeringen har ansvar för att skapa ett bra näringslivsklimat i som ger ett gott stöd till företagens egen förmåga att utvecklas. Vi behöver en väl fungerande kunskapskedja, omfattande utbildning, forskning, innovation, försöksverksamhet och rådgivning. Landsbygdens näringsliv ska utvecklas genom förbättrad infrastruktur och samhällsservice. Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd. Förenklingen innebär smartare regelverk, men även bättre förståelse för företagens villkor, bättre service och information för att minska företagarnas oro för att göra fel. Offentliga åtgärder behöver finansieras genom väl avvägda skatter och avgifter. Det är viktigt att då se till helheten och inte bryta ur enskilda styrmedel. Regeringen anser att det behövs en långsiktig livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion och en ökning av andelen svenskt och ekologiskt i konsumtionen av livsmedel. Strategin om matproduktionen ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. I detta arbete kommer åtgärdsförslag från den nu pågående att beaktas. I strategin ska jordbruksnäringens utveckling ingå, liksom frågan om hur konsumenternas intressen ska tillvaratas. Jag anser att det inom de gröna näringarna finns en stor potential att skapa jobb och tillväxt som bidrar till regeringens övergripande målsättning att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Jag tackar landsbygdsministern för svaret och önskar honom ett snabbt tillfrisknande med stämbanden! har antalet mjölkbönder halverats. Den svenska självförsörjningsgraden på mjölk har sjunkit ned emot . Importen av mjölk har ökat lavinartat. Just nu slutar en mjölkbonde per dag i . Vi ser en av de djupaste kriserna någonsin för mjölkproducenterna i . För att ge en förståelse av vidden av detta kan jag säga att en bonde får ca per kilo. För att kunna gå plus minus noll borde bonden få ungefär 3,50-3,per kilo. Men tyvärr talas det om att priserna är på väg ned mot 2,60-2,70. Mina samtal med mjölkproducenter har varit mycket dystra. Jag tänker på några bröder i norra som haft mjölkproduktion . lägger de ned och säljer korna eftersom det inte finns någon lönsamhet kvar. Jag tänker på en bonde i . Han berättade för mig att hade sålt skog för att betala räkningarna och för att banken ska ge kredit. Jag tänker på en annan bonde i som inte kan betala sina räkningar. I stället betalar han räntan på sina räkningar. Jag skulle kunna fortsätta med fall efter fall ur verklighetens . Till detta har den nya regeringen lagt ned tunga stenar i bondens ryggsäck. Man återinför handelsgödselskatten och inför vägslitageskatt. Det är en skatt som producenterna kommer att få betala för att mjölken ska kunna hämtas från deras gårdar. Det är bra att statsrådet i sitt svar talar väl om vikten av ett gott företagsklimat. Tyvärr syns inte detta i förslaget som regeringen har presenterat. Därför undrar jag: Vad tänker regeringen göra för att förbättra för företagarna? Hur ska ni göra regelverket smartare? Hur ska ni minska företagarnas ständiga oro för att göra fel, något som ministern utlovar i sitt svar? Tack, herr landsbygdsminister! Jag känner mig lite hemsk för att jag tar upp debatten med tanke på dina stämband, men jag hoppas att det går bra. lyfter i sin interpellation fram väldigt väl det läge som gäller . Svenska kor och svensk mjölkproduktion bidrar till jobb och välstånd i svensk ekonomi. Mjölken efterfrågas och har en självskriven plats i en hållbar kost. är dessutom ett naturligt mjölkland med gott om mark. Svenska mjölkkor är också bland de friskaste i världen. Kor skapar en ovärderlig samhällsnytta i form av öppna landskap och en biologisk mångfald. Mjölken som vi har i har en klimatpåverkan som är bland de lägsta i hela , och den är full av nyttigheter. Ändå fortsätter antalet mjölkkor att minska. Jobben försvinner, och marken växer igen. Det går stick i stäv mot den svenska sysselsättningen och miljökvalitetsmålen. Var finns debatten om bidrag till en hållbar, global livsmedelsförsörjning? Tillgången på mat i världen behöver nästan fördubblas till 2050. ökar den globala efterfrågan på mjölk, men ändå minskar vi i . Vi kan diskutera skälen till att vi är i det läge vi är . Det är givetvis som landsbygdsministern säger. Vi har en olycklig kombination av en Rysslandsbojkott och en ökad produktion globalt sett just för tillfället. Men vi har även en kommande frisläppning av mjölkkvoterna i som kommer att påverka oss mycket. Vi kan ta mjölkfakta. fanns det 42 000 mjölkbönder. är det lite drygt över 4 000. Det är alltså kvar av det antal som fanns. fanns det 660 000 mjölkkor. är det ungefär 345 000. Det är en minskning med ungefär hälften. Totalt sett har vi på de 25 åren minskat mjölkproduktionen . Vad är det man kan göra? Landsbygdsministern lyfter fram livsmedelsstrategin. Jag ser positivt på den. Men för att en livsmedelsstrategi ska ha någon form av påverkan måste vi ta tag i alla frågor. Det handlar inte bara om att vi ska diskutera forskning, utbildning, rådgivning och så vidare. Bönderna måste se konkreta åtgärder. Bönderna måste ha praktisk veklighet. I den delen gäller det att titta över skatterna. Vi har andra skatter som vi är belastade med. Jordbrukarna är till exempel belastade med en av de högsta dieselskatterna i . Är det någon som vill titta på den frågan? har lyft fram den frågan i våra motioner. Det är någonting som vi måste ta en titt på. Det handlar inte bara om miljö. Om vi väljer att beskatta vårt jordbruk så att vi inte har ett svenskt jordbruk kvar kommer problemen att flytta någon annanstans, och då har vi gjort noll i vinst och snarare försvårat. Jag vill passa på att skicka med en liten fråga. Frågan till landsbygdsministern när det gäller livsmedelsstrategin är: Avser landsbygdsministern att följa de rekommendationer som i så fall presenteras? Det är givetvis ett blankt blad vi diskuterar. Men är det ambitionen? När vi talar om skatter: Avser landsbygdsministern att verka för att bönder kommer att förstärka sin konkurrenskraft genom sänkta skatter? Jag håller med om att har jordbruket halverats. Det har försvunnit 15 000 jobb från svenskt jordbruk . har inte vi regerat. Vi har regerat . Vi har inte hunnit vända på det . Men jag hör att ni har förväntningar på det. Det är klart att den situation som finns i svenskt jordbruk av avhängig av den politik som är förd . Det talades om tunga stenar. Det finns inte något förslag om att införa en handelsgödselskatt . Det var sagt att det skulle göras 2016, men det ska utredas för att den ska få miljöeffekt. Vi överväger i så fall att föra över de pengarna till sektorn. Vägslitageavgiften är inte införd , och den införs inte 2015. Vi säger att det är en avgift vi kan tänka oss införa . Men den ska också ha en miljöeffekt och vara styrande. Det handlar också om att skydda svensk åkerinäring. Jag tror inte att svenska bönder bara skulle vilja ha utländska åkare som transporterar mjölken. Om man går tillbaka hade vi en helt annan typ av jordbrukspolitik när vi gick in i EU. Det handlade väldigt mycket om offentliga stödköp. Det vet vi alla var en politik som inte fungerade och aldrig kommer att fungera. Politiken handlar om att skapa förutsättningar att kunna driva företag, jordbruk och mjölkföretag. En viktig del är den förenklingsresa som har gjort . De har varit och besökt jordbrukare runt om i landet, fått idéer och är på väg att förändra för att förenkla så att det ska vara lättare att göra saker. En annan sak som vi inför är inom sjuklöneansvaret där vi tillför 360 miljoner för att underlätta, något som också kommer mjölkbönder till del. När det gäller den nationella livsmedelsstrategin, som nämnde, kommer att presenteras . Det är klart att det finns delar där som givetvis måste lyftas in i den nationella livsmedelsstrategin. Men vi har ännu inte på vårt bord. Jag är övertygad om att man behöver en nationell livsmedelsstrategi. Jag har varit med här i kammaren, och tyvärr drev vi den frågan ensamma . Det fanns ett kompakt motstånd inte minst från Alliansen. Jag är mycket glad för att alla partier ställer sig bakom. Det är nödvändigt att ha en livsmedelsstrategi. Man måste veta vart man är på väg. Jag tror att har läst . Hon kommer fram till katten och frågar: Hur tar jag mig härifrån? Katten frågar : Vart är du på väg? säger: Jag vet inte. Hon får svaret: Då spelar det ingen roll vart du går. Det är precis vad det handlar om. Du måste ha en riktning. Svenska mjölkbönder måste veta: Vad vill beslutsfattare ha för livsmedelsförsörjning? Det är vad det handlar om. Jag tackar statsrådet. Hur kan vi då se framåt? Jag har några förslag till åtgärder som jag vill skicka med landsbygdsministern. Det handlar först och främst om att göra reglerna för offentlig upphandling tydliga så att kommuner och landsting kan vara trygga med att begära att den mat de köper in har producerats på ett sätt som det vore lagligt att producera på i . Det är hyckleri att tvinga upphandlare att köpa mat som vore olaglig att producera i . Tyvärr tolkar många reglerna så . Men det finns också goda exempel på kommuner som inte gör det. Ett sådant exempel är min hemkommun, i . Ett annat medskick är att landsbygdsministern åker ned till och sätter ned foten när det gäller förhandlingarna om jordbruksstödets utformning . Lantbruksföretagarna måste snabbt få veta vilka förutsättningar som gäller . Jag skulle i den här kammaren också vilja vädja till landsbygdsministern att överväga en tidigareläggning av utbetalningar av jordbruksstödet. Det skulle bidra till att lindra den likviditetskris som många lantbrukare nu sitter i. Varje signal är viktig för att undvika fullständigt sönderfall i den svenska mjölkproduktionen. Jag noterar att regeringen har för avsikt att genomföra en långsiktig livsmedelsstrategi. Min fråga till landsbygdsministern är därför: Hur ska denna strategi se ut, när ska den påbörjas och vilken målsättning har landsbygdsministern med strategin? Jag tackar herr landsbygdsminister för svaret. Mjölk är den sektor inom jordbruket som kan skapa flest jobb. Dagens ca 4 000 mjölkbönder ger i förlängningen ungefär 30 000 jobb i - detta eftersom varje mjölkbonde bidrar med ungefär fem ytterligare jobb. Många av dessa är framtidsjobb på landsbygden. Om man bryter ned det på regioner, till exempel eller , talar vi om tusentals jobb - tusentals potentiella jobb, som inte finns . Detta handlar om hur det skulle vara om politiken valde att stötta och uppmuntra i stället för att förneka. Man kan satsa på bland annat ökade investeringsstöd. Man kan satsa på en ökad miljöersättning. Men man kan också satsa på tydliga djurskyddskrav i de offentliga upphandlingarna. Jag vill återigen lyfta fram den del som vi talade om förut. Jag ställde en fråga till landsbygdsministern avseende skatter, och jag ställer frågan en gång till och formulerar den lite annorlunda: Vad är konkurrenskraft när det gäller svenska lantbruk och svenska bönder? Innefattar landsbygdsministern skattetryck i detta? Är det någonting som man har med i tanken? Svenska bönder - mjölkbönder och andra, oavsett vilken produktion de har - slåss på en internationell marknad. (forts. § 8) Jag fick ett antal frågor före frågestunden. En fråga handlade om utbetalningen. Jag har kollat upp detta och har ett positivt besked från . När det gäller gårdsstödet kommer utbetalningen att ske . kommer dessa medel att betalas ut. Miljöstödet har betalats ut . ligger alltså bra till med årets utbetalningar. Det som givetvis avgör om dessa stöd kan betalas ut har att göra med kontroller så att man får korrekta utbetalningar och inte behöver göra några återbetalningar. Sedan hade förslag på åtgärder och nämnde offentlig upphandling. Välkommen, , i gänget som vill ha bättre offentlig upphandling. Detta är ett prioriterat område. Statsrådet jobbar mycket intensivt med detta. Man ska underlätta för köp av närproducerat. Det går givetvis inte att ange ort eftersom det strider mot EU-förordningen. efterlyste goda exempel. Jag ska lämna ett mycket gott exempel som jag är stolt över. lyfts alltid fram i dessa sammanhang. Där har man delat upp upphandlingarna, så att det närodlade får en chans. vill att jag ska åka ned till och ta tag i de här frågorna. Jag har hunnit vara i två gånger och i en gång. har jag alltså varit där och tagit tag i dessa frågor. När det gäller kompensationsbidraget ser vi en linje från kommissionen som definitivt inte är bra. Inget tillfälle ska försittas för att tala om vad den svenska positionen i detta ärende är. Det här kan få konsekvenser för vårt jordbruk som inte är bra. Jag fick också en fråga om hur den nationella livsmedelsstrategin ska se ut och när den ska sättas i gång. Jag har ännu inget svar på vad den nationella livsmedelsstrategin ska innehålla. Vi håller på att jobba med direktiven. Det ska utses en expertgrupp, och det ska också utses referensgrupper av olika slag. Det ska även finnas en parlamentarisk referensgrupp. Jag välkomnar därför och KD att vara med i detta. Det är ett jätteviktigt arbete att vi skapar en riktning när det gäller dessa frågor. Vår avsikt är att få i gång livsmedelsstrategin så fort som möjligt, och helst ska vi ha i gång den när nyårsklockorna har ringt. Men vi måste ha direktiv och struktur på detta när vi sätter i gång jobbet. En nationell livsmedelsstrategi handlar också om förutsättningar, och vi har förutsättningar som är betydligt bättre än i många andra länder. Vi har ett fantastiskt klimat och en fantastisk miljö som gör att vi inte behöver använda gifter alls i den utsträckning som många andra måste. Vi har tillgång till vatten, vilket är en enorm resurs i detta sammanhang. Det handlar också om att ta fram starka kvalitetsprodukter som kan föras ut på en exportmarknad långt ut i världen. Det handlar om svenska varor med starka varumärken som bygger på svenska högkvalitativa råvaror. Jag tror att svenskt jordbruk och svenska mjölkbönder kommer att ha mycket stor nytta av detta. Jag tackar för detta svar. Det var fint av landsbygdsministern att kolla upp det. Jag tänker framför allt på utbetalning av bidrag. har världens högsta ambitioner när det gäller miljökrav och djurvälfärd inom jordbruket. Men vad hjälper det om vi ändå importerar alltmer mat från länder med betydligt lägre krav? Jag anser att det är dubbelmoral. Jag tycker att det är en skam för . Det är dags att vi i nu talar ur skägget, om lantbruket är ett särintresse eller om det är ett allmänintresse och om det ska finnas lantbrukare kvar som producerar mat i vårt eget land. Är regeringen beredd att säga att lantbrukare måste få betalt för de extra kostnader som de högre svenska ambitionsnivåerna innebär? Här har du handen! vill vara med och ta ansvar för att vi har en matproduktion kvar i landet. Vi måste ta ansvar och skapa framtidstro. Det ska löna sig att bedriva jordbruk i nu och . års utbetalningar sker måste reformen införas. Det är en utmaning att få till stånd att detta ska fungera på ett effektivt och bra sätt. Jordbruket är inget särintresse. De gröna näringarna över huvud taget är inget särintresse som ska ligga vid sidan om. Det är därför som vi kraftsamlar och flyttar dessa frågor till där alla andra frågor om företagsamhet finns. Jordbruket och mjölkproduktionen är definitivt inget särintresse som ska finnas vid sidan om. Svensk matproduktion ska, som sagt, öka. Det är min ambition när vi antar denna livsmedelsambition. Vi lever faktiskt i en ganska farlig omvärld. Efterfrågan på livsmedel ökar dramatiskt på grund av att befolkningen ökar globalt men också på grund av att klimat och miljö slår ut stora skördar. Vi har en mycket låg självförsörjningsgrad. Det är klart att lever farligt om vi inte tar tag i detta. Just därför behövs en långsiktighet. Det har funnits projekt när det gäller svensk mat . Men det har varit i just projektform. Ingen har vetat vart man är på väg. Det finns en del bra saker i dessa projekt som vi kan ta med. Men man måste ha en riktning, och man måste veta vad man vill. Det är just detta det handlar om. Jag tror på svensk landsbygd, jag tror på svensk mjölkproduktion och jag tror att de gröna näringarna faktiskt kan förändra situationen och skapa många nya jobb på landsbygden. De kan vara mycket viktiga i den strategi som vi har i regeringen om att ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Jag tackar för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad.