· H110296 · 2014-03-04 18:56:46 — har frågat mig vad jag avser att göra för att Botniska korridoren ska kunna förverkligas och vilka åtgärder jag avser att vidta för att Norrbotniabanan ska kunna påbörjas i närtid.Botniska korridoren finns numera, liksom den nordiska triangeln, med på TEN-T-kartorna som ett nätverk som sammanbinder och i ett nordligt perspektiv med europeiska kontinenten.En medlemsstat kan ansöka om bidrag för infrastrukturprojekt som ingår i . Vilken infrastruktur som ska byggas bestäms och finansieras dock av medlemsstaterna själva. I är det regeringen som fastställer vilka infrastrukturprojekt som ska byggas genom särskilda beslut. Regeringen genomför nu en historisk satsning som omfattar . Trots det måste prioriteringar göras. Jag kan konstatera att Socialdemokraterna inte ser sig ha sådana begränsningar utan lovar att bygga både ett nytt höghastighetsnät för järnväg i och Norrbotniabanan - detta utan att redovisa någon finansiering, varken i budgetmotion eller i infrastrukturmotioner. bereder ett förslag från om en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet för . Trots de nyttor som trots allt kan påvisas för Norrbotniabanan har inte sett det som möjligt att prioritera det projektet, och det återfinns inte i förslag. Däremot finns andra åtgärder längs Botniska korridoren med i förslag, bland annat åtgärder på Ostkustbanan. Dessutom öppnades Haparandabanan för trafik under 2013.Regeringen avser att fastställa den nya nationella planen . Jag vill därför inte föregripa resultatet av den beredning som pågår, där även åtgärder längs Botniska korridoren kan komma att övervägas. Jag tackar för svaret!Inledningsvis vill jag säga att jag vet vilken politik vi socialdemokrater avser att driva om vi vinner valet . Men det var inte frågan jag ställde till ministern. Visst kan hon kritisera vår politik, men det bör ske i debatten och inte i hennes svar. I stället hade hon kunnat utveckla varför regeringen inte avser att satsa på Norrbotniabanan. Varför är den inte värd att satsa på? Det hade varit mer intressant att få det svaret.Trafikverket är trots allt regeringens myndighet och kan som sådan inte förväntas lägga fram andra förslag officiellt än dem som regeringen kan antas vilja genomföra. Därför undrar jag varför regeringen behandlar ett projekt med bevisad samhällsnytta enligt regeringens egna beräkningsgrunder, som dessutom gör stor nytta för hela landet, på det sättet.Varför vill inte regeringen ge människor i norra samma möjligheter till arbetspendling som man ger andra delar av landet, till exempel ? Varför vill inte regeringen att svensk export ska utvecklas och ta in inkomster till landet? Är det därför att, som statsministern uttryckte det i , man anser att svensk industri är basically gone? Är svensk industri ett särintresse som det inte behöver tas hänsyn till? Är det där skon klämmer när det gäller Norrbotniabanan?Herr talman! Så går jag över till frågan om hela Botniska korridoren. Professor har utrett frågan om samhällsekonomi och återbetalning på en gjord investering. Han har i sin utredning konstaterat att för det första är befolkningstätheten utefter kusten där denna bana ska gå lika stor som den mellan och . Det innebär att nyttan av banan för arbetspendling är mycket stor. För det andra har han konstaterat att investeringen har en återbetalningstid . Det är alltså en extremt bra investering ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Jag talar om hela Botniska korridoren med Norrbotniabanan och utbyggt dubbelspår söder om . Hela denna järnvägsinvestering kan innebära ett lyft för och ett rejält bidrag till att motverka den största urbaniseringen i , nämligen den svenska.Jag är övertygad om att detta är ett framtidsprojekt som måste förverkligas, men det kommer aldrig att ske så länge är kvar i en svensk regering.Herr talman! Varför är regeringen så njugg mot norra ? Varför finns inga framtidssatsningar från regeringens sida för denna del av landet? Varför vill man inte fullfölja det man har lovat , nämligen att bygga Botniska korridoren? Svara nu på mina frågor, fru minister. Det är vad interpellationsdebatter är till för. Jag kommer från , och det här är en viktig debatt för alla gävleborgare. I slutänden gäller det naturligtvis också hela . Jag skulle vilja lyfta fram en del av den sträcka har interpellerat om, nämligen Ostkustbanan och behovet av dubbelspår mellan och Härnösand.Låt mig göra en tillbakablick till 1996. Då tog det att sitta på tåget mellan och . tar det och , alltså . Låt oss ställa det i relation till att vi nu lever i där vi förväntar oss att saker ska gå snabbare och snabbare. Ostkustbanan har blivit ett långsamt undantag.Sedan år 2000 har beläggningen av tåg ökat från 30 tåg till 70 tåg på vissa delar av Ostkustbanan. Den prognos som gjorde i sin framtidsplan till 2015 har redan överträffats med de tåg som åker på Ostkustbanan . Till 2020 säger att vi nog ska räkna med ungefär 100 tåg per dygn.I sägs det att persontrafiken på de regionala tågen på Ostkustbanan på grund av kapacitetsbristen ska få stå tillbaka till förmån för godset. På sätt och vis kan jag förstå prioriteringen, men det betyder alltså att gävleborgare som vill åka fram och tillbaka till högskola eller företag i stället för att åka tåg ska få åka buss. Det är en orimlig utveckling som vi absolut inte vill se eller över huvud taget ska behöva se. För de stora företagen i regionen, till exempel och , har det stor betydelse att arbetskraften snabbt och enkelt kan pendla in till företagen. Ministern sade i en tidigare interpellationsdebatt att det är viktigt med konkurrenskraft. Ett dubbelspår som gör det snabbt och enkelt att åka tåg fram och tillbaka inom länet och över länets gränser är naturligtvis viktigt.Det byggs nu tio mötesstationer på sträckan. Jag kallar det lite av en nödlösning. Den styr förmodligen upp det absolut värsta scenariot, men det är inte precis hållbart i längden. Jag har tagit med mig en bild här till kammaren som visar en del av Ostkustbanan. Det lilla hålet som syns på bilden visar var spåren passerar under . Det är den kapacitet som tågen kör på i just . Så kan vi självklart inte ha det.Hur ser ministern på frågan om ett dubbelspår på Ostkustbanan? Kommer det att finnas med i ministerns plan framöver? När vi står här i talarstolarna och när jag är ute och reser brukar jag berätta om de 522 miljarderna. Vi vet att det är otroligt mycket pengar. Men jag vet också att när alla remissinstanser i landet har fått titta på förslaget och vi har räknat ihop vad alla remissinstanser tycker är viktigt kan vi enkelt summera ihop 1 400 miljarder. Det här är bara fråga om pengar som behövs i närtid fram till . Jag tror att vi i den här kammaren förstår att det är pengar som faktiskt inte finns.Tack vare en god ordning i ekonomin och tack vare att fler människor faktiskt kommer i arbete finns , trots allt, pengar att satsa på infrastruktur. Det är långt ifrån alla länder i som klarar av det.Elin säger att tio mötesstationer är en nödlösning. Ja, må så vara. Vi vet att på sträckan finns kapacitetsbrist. Det har också pekats ut i , vilket man även kommer att ta hänsyn till i den nationella planen. Däremot kan jag säga att vi inte kommer att förmå att bygga dubbelspår längs hela sträckan. Jag har inte sett något parti som har de pengarna. Det är intressant att konstatera att Socialdemokraterna även här hittar nya spår som ska läggas till, förutom alla andra spår som också behövs, men inte lämnar besked om hur de ska finansieras.Leif har interpellerat om Botniska korridoren. Det var viktigt att tillsammans med fick in Botniska korridoren på den karta som ska framställas för . Vi har gjort det tillsammans med andra intressenter, inte minst här i Sverige.Först och främst var det viktigt att vi inte tappade den chansen att få med korridoren. Sedan är det ändå varje medlemsland som prioriterar, framför allt finansierar och sätter tidsplanen. Även om inte den här regeringen i det här läget har prioriterat Norrbotniabanan har vi inte heller försummat chansen för regeringar, oavsett färg, framöver, just för att har tagits med i . Man kan jobba parallellt.Leif ställde en fråga om . Det är den myndighet som i mångt och mycket lägger fram förslag och prioriteringar tidsmässigt och geografiskt. Om vi satsar på en järnvägssträcka innebär det att vi inte kan göra så mycket mer någon annanstans i landet. Det är inte riktigt så som människor i hela landet uppfattar att vi ska jobba. Det är självklart regeringen som sedan fastställer besluten, och vi kan naturligtvis avvika från underlag som har kommit in från Trafikverket.Jag konstaterar, herr talman, att det finns ungefär 1 järnväg i landet, men jag konstaterar med beklagande att är dubbelspår.I när fler vill transportera på järnväg och fler vill resa med järnväg - inte minst gäller det den regionala och trafiken, som har ökat markant - blir det problematiskt att komma i kapp såväl med godstransporter som med den viktiga arbetspendlingen. gör vi prioriteringar. Vi väljer de större storstadsområden där många pendlar men tittar också på godsstråken. Då kan det vara viktigt till och med för luleföretag att i kommer på plats. Först ska jag säga några ord om och Norra stambanan.Det underlag som hade för sin utredning visade sig vara helt felaktigt. Man påstod i utredningen att trafiken på Norra stambanan skulle öka . Det säger sig självt att det inte ens är i närheten av träff. Vad det berodde på att man hade det här felaktiga underlaget kan jag inte veta, men jag vet att efteråt har reviderat det och konstaterat att det ser helt annorlunda ut. Jag kan också säga att man har varit tvungen att göra om revideringen. Man har kunnat se att det är ännu större kapacitetsbrister. Det finns inga tåglägen kvar på Norra stambanan. Det är fullt; så är det.Hur ska svensk export kunna transportera sina varor efter den banan? Hur ska vi få ut stålet från ? Hur ska vi få ut det till i första hand och sedan vidare ned till i ? Hur ska det gå till? Det går inte att frakta på annat sätt än via tåg - möjligen via sjöfart, men där har vi svaveldirektivet att ta hänsyn till, och det ska vi inte diskutera i dag.Ministern säger att det var viktigt att få med de här projekten på TEN-T-kartan. TEN-T är väl inte en karta. Det är ett system för att finansiera infrastrukturinvesteringar i EU. Visserligen har man ritat in det på en karta; det är sant. Men kartorna är inte det väsentliga, utan det väsentliga är vad man gör med de projekt som finns med i TEN-T-programmet.När det gäller Norrbotniabanan, som det gäller i det här sammanhanget, och den finansiering upp till ett visst antal procent, , som vi skulle kunna få från TEN-T-programmet - troligtvis skulle andelen vara mindre i verkligheten - läggs pengarna ut . har de flesta pengarna lagts ut för att man ska klara investeringarna , som är den bortre gränsen för TEN-T-programmet, som det ser ut i dag.Det innebär att om vi inte är med nu finns det inga pengar kvar att fördela sedan. Då kan vi sitta där och hoppas att vi ska få några pengar från EU för TEN-T-satsningar i på Norrbotniabanan. Men det kommer vi inte att få. Det kommer inte att finnas några pengar att fördela från EU.Där tror jag att regeringen måste fundera en gång till. Norrbotniabanan AB:s framställan om att få sätta i gång och bygga de första av Norrbotniabanan har återigen avslagits. Det hade kanske varit intressant att få det utvecklat i svaret.Det handlar faktiskt om tillväxt. Den del av som har den största tillväxten är norra . och har den största tillväxten i . Utefter kusten är det en lika stor befolkningstäthet som mellan och . Där ska det byggas höghastighetsjärnväg.Jag får återkomma i nästa inlägg. Det känns skönt, tycker jag, att jag och ministern har samma bild av de tio mötesstationer som byggs längs Ostkustbanan mellan och , att det är inte så mycket av det som egentligen skulle behövas för att få riktigt snurr på spåren - om man nu önskar att spåren ska snurra; det kanske man inte gör.Det har sagts tidigare i denna interpellationsdebatt att hela Botniska korridoren, också sträckan , är en del av det av EU prioriterade transeuropeiska transportnätverket. Det har inte varit självklart , men är det så. Det gör att vi skulle ha möjlighet att få väldigt mycket pengar för att bygga dubbelspår på den här sträckningen. Jag hade naturligtvis hoppats, och hoppas , att vi kommer att lyckas med det i . är det ganska tydligt att det här skjuts på framtiden.Trafikverket har räknat lite grann på ekonomin kring dubbelspåret på Ostkustbanan. Som enskilt investeringsobjekt skulle det ge en avkastning på och skulle alltså vara en ren vinstaffär. Det beror till exempel på att svenska råvaror då snabbare når en global marknad och vi får det mer konkurrenskraftiga näringsliv som är av största vikt för . Längs sträckan finns det hamnar som också är en del av den här transportkedjan. Det funkar mycket bra.Vilka företag kommer att vilja investera i norra , som blir en logistikmässig avkrok om de här satsningarna inte görs? Det bekymrar mig otroligt. Jag hoppas att ministern kan komma till samma slutsats som jag, att det här behöver göras , snabbt, och att hon agerar utifrån det. Jag vill börja med att tacka för att han har ställt en, som jag ser det, väldigt viktig interpellation om behovet av satsning på järnvägsinfrastrukturen i norra . En väl fungerande infrastruktur, inte minst järnvägen, är en av de absolut viktigaste förutsättningarna för en positiv utveckling i , också i norra på Botniska korridoren kan och ska därför ses i flera olika aspekter och avseenden. I första hand handlar satsningen om ökade och bättre förutsättningar för bättre, miljövänligare och säkrare godstransporter. Det är väldigt tungt vägande skäl i norra delen av landet. Det handlar om bättre förutsättningar för stora delar av den basindustri som finns i norra och som är en viktig del av det svenska näringslivet.Det här har Europeiska unionen upptäckt och medverkat till att Botniska korridoren nu är ett TEN-T-projekt. Det är ett beslut som möjliggör, som har nämnts här, en medfinansiering i avsevärd grad från EU, förutsatt att man uppfyller kraven inom ramen för det som kallas för med sikte på 2030.För EU är behovet av att knyta ihop norra med resten av tydligen uppenbart. Tyvärr verkar det inte vara lika uppenbart för den . Inte ens att knyta ihop verkar vara viktigt för den här regeringen. För att förverkliga Botniska korridoren krävs, precis som har påpekat i sin interpellation, en satsning på såväl Norrbotniabanan som Ostkustbanan. Ja, det krävs faktiskt också ett antal kompletterande insatser på det som vi kallar för den norra delen av . För att det av EU utpekade transportstråket ska kunna bli verklighet måste det, som statsrådet har berört tidigare, fungera hela vägen.Herr talman! Jag tänker i resten av det här inlägget i huvudsak uppehålla mig vid frågan om den del av Botniska korridoren som finns i den del av landet som jag själv kommer ifrån, nämligen . Det gäller alltså Ostkustbanan och behovet av dubbelspår på Ostkustbanan.Då behöver man se, tvärtemot vad regeringen och på regeringens uppdrag gör, investeringarna i Ostkustbanan - som inom parentes sagt är den tredje mest trafikerade och lönsamma persontrafiksträckan - som en del i arbetet med att knyta ihop de nya stambanorna och, återigen, att knyta ihop Sverige.Som sade kunde man - jag vet det för egen del - åka tåg från till . Det fanns till och med en tidtabell som innebar att man reste och . Det var tider det. tar det och , i bästa fall, förutsatt att det inte är störningar som gör att det tar . Utvecklingen verkar gå bakåt.Orsaken är i grunden positiv, nämligen att trafiken på Ostkustbanan har ökat mycket kraftigt, både gods- och persontrafik. Det är självklart positivt, men då krävs det investeringar för att den positiva utvecklingen ska fortsätta. Regionalt ger också satsningar på dubbelspår på Ostkustbanan positiva effekter i form av vidgade arbetsmarknadsregioner och studieregioner, precis som statsrådet själv sade. Därför är också de berörda länen - i första hand och - beredda att avsätta medel och har gjort så inom ramen för sina regionala transportplaner för att ta sin andel av det som krävs i form av planering och annat. Intresset från regeringen och är dock minst sagt svagt. Ett av problemen är kanske det som statsrådet indirekt har berört i sitt svar, att den beräkningsmodell som man använder sig av missgynnar godstransporterna. De är systematiskt undervärderade och får svårt att konkurrera om det investeringsutrymme som finns.I det här läget blir min fråga till statsrådet: inte statsrådet att en utökad kapacitet på Ostkustbanan i form av dubbelspår är nödvändig för att man ska klara ett norrländskt näringsliv och dess ambitioner att frakta en större andel av sina transporter på järnväg? Om det är så som statsrådet antyder, vilka är då de åtgärder på Ostkustbanan - som statsrådet antydde i sitt svar på interpellationen - som möjligtvis skulle vara på väg? Jag vill tacka för en jätteviktig interpellationsdebatt.Vad kan en del investeringar leda till? Jag vet inte exakt vilket år som Ostkustbanan invigdes. Jag tror att det var 1905 eller 1925. Jag är lite osäker på det. Men är sträckan mellan och sådan att man nästan bara kan ta på sig ett par skidor och åka bredvid tåget. Från första vagnen kan man se sista vagnen, så det är ju verkligen en 1800-talsjärnväg.Detta kan jämföras med den investering som har gjorts på . Ska man åka från till - där delar av banan är ny - och från till tar det till och till Sundsvall.Herr talman! Ministern nämnde i förra debatten att näringslivet jobbar väldigt mycket just-in-time. Varorna måste ut direkt till kunden. Den längsta enkelspåriga sträcka som är nästan mest belastad i landet går mellan och . Kan detta leda till fler jobb? Men det är just-in-time som gäller.När man nu har byggt blir det mycket enklare och mycket snabbare att åka bil än tåg för privatpersoner. Man ska ju satsa på regionförstoring och på att få en mer dynamisk arbetsmarknad även hos oss uppe i . Då är frågan om man vill att fler ska åka bil, vilket är mer osäkert än att åka tåg, som ju är mycket bättre från säkerhets- och miljösynpunkt.Dessutom transporterar den tunga basindustrin som finns i och , - för att inte tala om gruvnäringen och annan industri - sina varor på den här sträckan. Det måste vara anledningen till att har insett att det här är viktigt för att binda ihop Europa.Jag hoppas att vi nu får ett svar från ministern: Vad tycker ministern själv? nämnde att det inte bara är en karta. Nej, det är riktigt. Men å andra sidan har man på den så kallade kartan pekat ut de projekt som man har beslutat om, och då är det en fördel om man finns med på den kartan.Det här är väldigt fascinerande. I grund och botten låter det som att vi är överens om behovet för godsstråken, att järnvägen och vägen ska fungera. Vi kan konstatera att det finns alldeles för lite av dubbelspår. Framför allt finns inte järnvägen där man behöver den. När man tidigare byggde järnvägen norrut byggde man den i inlandet, eftersom man då var rädd för ryssen. bor alla längs med kusten, och förvisso kan man vara rädd för ryssen, men det är inte i inlandet som man vill ha järnvägen.Det är självklart att det skulle vara oerhört mycket bättre om det var dubbelspår längs med hela Ostkustbanan. Det finns flaskhalsar och kapacitetsbrister även om det kommer att bli bättre. När genom är på plats skulle en norrbotniabana vara det som binder ihop korridoren från , runt och ner vidare ut i Europa.Men detta kostar också pengar. Jag är helt fascinerad över att fyra socialdemokrater står här och nämner de 27 miljarderna som behövs till Norrbotniabanan och de 25 miljarderna som det kostar att bygga dubbelspår på Ostkustbanan. Dessutom - som togs upp av - satsning på den norra delen av som också innebär pengar.Det handlar också om prioriteringar. När det gäller de 522 miljarderna - det är fantastiskt att vi i har kunnat förmå att ta fram så mycket pengar till investeringar i infrastruktur som stärker vår konkurrenskraft - vill remissinstanserna ha mer. Precis så står dessa socialdemokrater här, och de anger inte med en krona hur de tänker finansiera det. På det viset drar man dem som möjligtvis följer den här debatten vid näsan, som om Socialdemokraterna skulle förmå att stå för dessa kostnader.Det är inte heller som var inne på, att EU skulle betala alla dessa kostnader. Det handlar om några procent som vi kan få i projekterings- och studiepengar. Men den allra största delen betalar medlemsstaten själv. I bästa fall skulle vi kunna få 7 miljarder till Norrbotniabanan om vi söker pengar från EU. Då är det fortfarande drygt 20 miljarder ytterligare som ska finansieras. Skulle vi kunna få 5 miljarder till Ostkustbanan är det fortfarande drygt 20 miljarder ytterligare som måste till. Det är ingenting som kan göras som en quick fix nu.Nej, det kommer nog att vara ett tungt besked. Vi måste behålla helikopterperspektivet. Vi måste kunna prioritera. Det handlar om godsstråken och arbetspendlingen och vad vi förmår att göra under den närmaste tiden.Herr talman! Men det är inte någonting som är fel i det som de olika talarna säger. Det är självklart att allt vore mycket bättre om vi hade mer infrastruktur. Jag ska försöka hinna med att ta upp det som jag inte hann med i mitt förra anförande.Det som professor har visat är ju att investeringen betalar tillbaka sig. Det är inte pengar som slängs i avloppet. Det är faktiskt pengar som betalar sig i ökade skatteintäkter eller på annat sätt. De betalas tillbaka till landet Sverige.Enligt betalas den här investeringen på hela banan tillbaka , från Norrbotniabanan till Ostkustbanan. Det är också så att norra , norra och norra ju är EU:s råvarubod. EU har upptäckt det, och det är därför som man har tagit med detta TEN-T-projekt.Sedan kan vi alltid diskutera om det är kartan eller verkligheten som är viktigast. Jag tror nog att det är verkligheten som är viktigare, nämligen att man satsar på de projekt som finns med på kartan - annars blir det ingenting av det. Att ha en karta kan man möjligen leva med, men det är verkligheten som avgör om det blir någonting av det.Tillväxten och befolkningstätheten är vad det här handlar om. Det handlar om tillväxten efter hela kusten och om den kompetensförsörjning som behövs efter hela kusten. Det är det som den här järnvägen kommer att hjälpa till med.En sista fråga: Varför ska det vara så svårt att utse en förhandlingsman för att ta reda på hur Norrbotniabanan skulle kunna finansieras tillsammans med regionen? Det är inte fråga om att man för den skull har förbundit sig att bygga något. Inte ens det vill man göra. Men man kan tillsätta två förhandlingsmän för att utreda en tunnelbana till . Jag lyssnade på statsrådet, och jag inser också att det handlar om väldigt stora investeringar. Men jag blir förvånad när jag hör att det låter som om medfinansieringsmöjligheter eller det stöd man kan få från EU skulle vara ett problem snarare än en möjlighet. Det som är så tråkigt är ju att regeringen inte är beredd att ta den möjlighet som medfinansieringen i detta fall kan ge.Jag tycker att det är både frapperande och frustrerande att regeringen inte är beredd att satsa på infrastruktur, framför allt inte satsa på hela landet. Det är lika frapperande och frustrerande att man inte ser näringslivets behov av bra och klimatsmarta transporter.Jag vet mycket väl, efter de samtal jag för med till exempel skogsindustrin i , vikten av en satsning på i . Men återigen måste infrastrukturen fungera hela vägen.