ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H110484 · 2014-05-16 00:00:00 — Interpellation 2013/14:484 Sociala krav i offentlig upphandling av (MP) till Statsrådet (KD) Offentlig upphandling står för en betydande del av samhällsekonomin. Det handlar om mycket stora belopp, 15–av bruttonationalprodukten, . antog nya EU-regler om upphandling och antogs de av Europeiska unionens råd. Strategisk användning av offentlig upphandling som svar på samhälleliga utmaningar såsom främjande av sysselsättning är ett av de fem huvudområden som ska införlivas i medlemsländernas lagstiftningar. I utredning Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling (SOU 2013:12) lyfts sociala hänsyn och miljöhänsyn fram som naturliga komponenter i upphandlingsförfarandet. Utredaren skriver vidare att offentlig upphandling, rätt använd, kan ha en viktig dimension som ett verktyg för att förstärka den sociala sammanhållningen i samhället. I utredningen konstateras att framstår som det medlemsland som är mest aktivt när det gäller att använda olika hållbarhetskrav. Fokus ligger ofta på lokal upphandling och möjligheterna att skapa ekonomisk utveckling lokalt som gynnar sociala målsättningar. Det handlar ofta om att kontraktera frivilligorganisationer eller sociala företag. I förekommer så kallade community benefit [vilket motsvaras av social hänsyn] vid offentlig upphandling, vilka kan handla om att de kontrakterade företagen ska åta sig att, till exempel, anställa arbetslösa, vidta utbildningsinsatser eller stadsutvecklande åtgärder. Den skotska regeringens uttalade vilja att använda upphandling för sociala målsättningar har resulterat såväl i lagar som i ett program, Developing Markets for Third Sector Providers, som syftar till att uppnå ovan nämnda mål. Där finns många exempel på framgångsrika upphandlingar, som har gett lokala företag uppdrag och har lett till att ungdomar har fått lärlingsplatser och till att långtidsarbetslösa och funktionshindrade har fått arbete inom allt från byggprojekt till kaféverksamhet. Sådana krav är ett ganska nytt fenomen i , men blir allt vanligare. Det finns flera exempel på att myndigheter och kommuner ställt sysselsättningskrav vid upphandling även i . Det är viktigt att ta till vara möjligheten att använda offentlig upphandling som styrmedel för att öka den lokala sysselsättningen, främst för dem som står långt från arbetsmarknaden. Därför behöver myndigheterna få direktiv att ställa sociala krav som syftar till detta i sin upphandling. Det är också viktigt att staten ser till att stödja och underlätta för offentliga upphandlare att ta sociala hänsyn. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att se till att sociala krav som syftar till att främja lokal ekonomisk utveckling och till att förstärka den sociala sammanhållningen i samhället, inte minst genom att öka den lokala sysselsättningen och då särskilt vad gäller personer som står långt från arbetsmarknaden, ska ställas vid offentlig upphandling?
ip · H110485 · 2014-05-16 00:00:00 — Interpellation 2013/14:485 Sociala krav i upphandling kopplad till Ostlänken av (MP) till Statsrådet (M) Ostlänken är ett mycket viktigt samhällsbyggnadsprojekt. Utöver klimat- och miljönyttan som kommer av ökad kapacitet på järnvägen kommer den också att ge många nya arbetstillfällen i och . För att så många som möjligt ska få jobb inom projektet är det viktigt att myndigheter och andra berörda offentliga organisationer ställer sociala krav vid upphandling. kan till exempel ställa sysselsättningskrav vid upphandling kopplad till Ostlänken, som bland annat kan innebära att leverantörerna ska anlita personal som står långt från den ordinarie arbetsmarknaden. antog nya EU-regler om upphandling och antogs de av Europeiska unionens råd. Strategisk användning av offentlig upphandling som svar på samhälleliga utmaningar såsom främjande av sysselsättning är ett av de fem huvudområden som ska införlivas i medlemsländernas lagstiftningar. I utredning Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling (SOU 2013:12) lyfts sociala hänsyn och miljöhänsyn fram som naturliga komponenter i upphandlingsförfarandet. Utredaren skriver vidare att offentlig upphandling, rätt använd, kan ha en viktig dimension som ett verktyg för att förstärka den sociala sammanhållningen i samhället. I utredningen konstateras att framstår som det medlemsland som är mest aktivt när det gäller att använda olika hållbarhetskrav. Fokus ligger ofta på lokal upphandling och möjligheterna att skapa ekonomisk utveckling lokalt som gynnar sociala målsättningar. Det handlar ofta om att kontraktera frivilligorganisationer eller sociala företag. I förekommer så kallade community benefit [vilket motsvaras av social hänsyn] vid offentlig upphandling, vilka kan handla om att de kontrakterade företagen ska åta sig att, till exempel, anställa arbetslösa, vidta utbildningsinsatser eller stadsutvecklande åtgärder. Det finns många exempel på framgångsrika skotska upphandlingar, där ungdomar har fått lärlingsplatser och långtidsarbetslösa och funktionshindrade har fått arbete, exempelvis inom byggprojekt. Sådana krav är ett ganska nytt fenomen i , men blir allt vanligare. Det finns flera exempel på att myndigheter och kommuner ställt sysselsättningskrav vid upphandling även i . Det är viktigt att möjligheten att använda offentlig upphandling som styrmedel för att främja lokal ekonomisk utveckling och för att öka den lokala sysselsättningen, främst för dem som står långt från arbetsmarknaden, tas till vara när Ostlänken byggs. Självfallet gäller detta även för andra infrastrukturprojekt. Det är därför viktigt att får direktiv att ställa sociala krav som syftar till detta i sin upphandling. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att sociala krav som syftar till att främja lokal ekonomisk utveckling och till att öka den lokala sysselsättningen, särskilt vad gäller personer som står långt från arbetsmarknaden, ska ställas vid upphandling kopplad till Ostlänken?
ip · H110486 · 2014-05-16 00:00:00 — Interpellation 2013/14:486 Minskad köttkonsumtion av (V) till Miljöminister (C) har världens köttkonsumtion mer än femfaldigats. Enligt står den globala animalieindustrin för av världens totala utsläpp av växthusgaser. Svenskarna äter mer kött . har konsumtionen ökat , från per person och år till (Köttkonsumtionen i siffror, , rapport 2013:2). Även den svenska animaliekonsumtionen har en stor miljöpåverkan. Enligt Trends in greenhouse gas emissions from consumption and production of animal food products (, , Wirsenius, Sonesson – Animal, 2012) har utsläppen från den svenska konsumtionen av animalier ökat till CO2e. är nästan lika mycket som utsläppen från 4,4 miljoner personbilar. Forskarnas slutsats är att möjligheterna att minska utsläppen med en effektivare produktion är begränsade. Om världen ska lyckas att begränsa den globala uppvärmningen till max måste konsumtionen av animaliska produkter minska, menar man (, , Wirsenius, Sonesson – Animal, 2012). Vad är det? Hur når vi dit? (, rapport 2013:1). I den lyfter de upp den snabbt ökande konsumtionen av animalier och vilka konsekvenser den kan få. Man konstaterar att köttkonsumtionen måste minska av klimatskäl samt att det med en minskad köttkonsumtion också följer bättre möjligheter att förse hela jordens befolkning med föda. I rapporten lägger man fram en serie förslag på åtgärder/styrmedel som skulle kunna bidra till en minskad köttkonsumtion. I sammanfattningen skriver man: Vi i västvärlden behöver äta mindre kött för att utsläppen av växthusgaser från livsmedelsproduktionen ska minska. I synnerhet nötkött bidrar med stora utsläpp av växthusgaser. Vi behöver också äta mindre kött för att jordens resurser ska räcka till att producera mat åt alla. Det gäller alla köttslag. (, 2013, sammanfattningen, s. 5). Precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) har konstaterat saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. En ansvarsfull hållning vore därför att anta ett nationellt mål om en minskad köttkonsumtion. verkar för det. Vi anser också att flera av de förslag för en minskad köttkonsumtion som har resonerat kring är intressanta och bör övervägas noggrannare av riksdag och regering. Vi behöver en handlingsplan för minskad köttkonsumtion. Subventioner till animalieindustrin borde fasas ut, skolor och andra offentliga inrättningar borde stimuleras att servera mer vegetarisk mat och information och utbildningsinsatser behövs också för en minskad köttkonsumtion, för att ta några exempel. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga miljöminister : Avser miljöministern att verka för en minskad köttkonsumtion? Avser miljöministern att verka för en handlingsplan för mindre kött och mer vegetabilier?
ip · H110487 · 2014-05-15 00:00:00 — Interpellation 2013/14:487 Olaglig jakt på graffitimålare av (V) till Justitieminister (M) I en ny bok – till varje pris – av journalisten och författaren framkommer hur politiker och myndigheter som polisen och låtit bevakningsföretag överträda lagen och gå långt över sina befogenheter och bevakningsområden i jakten på graffitimålare. Bland annat skriver han hur civilklädda och gömda väktare spanar efter klottrare och hur de har upprättat ett fotoregister över människor som misstänks för klotter i bland annat . Det är metoder som strider mot reglerna för bevakningsföretag och mot personuppgiftslagen. Att detta förekommit har avslöjats tidigare (2002), och i samband med det dömdes SL:s trygghetsansvarige och tidigare dömde polismannen till fängelse för mutbrott. Efter detta verkar det som att den olagliga civila väktarspaningen upphörde, men bara för . avslöjar (av journalisterna ) återigen hur väktare fortsatt ägnat sig åt olaglig verksamhet mot personer som kan misstänkas vara graffitimålare. Detta har dessutom skett med polisens vetskap och goda minne. Även uppdragsgivare , och bör ha haft och har haft vetskap om väktarbolagens olagliga metoder. Det framkommer inte minst om man läser polisanmälningarna, där både graffitimålare och väktare bekräftar de olagliga metoderna. I boken framkommer att denna verksamhet fortsatt även efter avslöjandet och så sent som . Det finns några saker som gör allt detta särskilt allvarligt. Bland annat är det att flera myndigheter är inblandade där ingen har reagerat och att det i fotoregistret finns så unga personer som , men också att det är inom ett område där lagöverträdelser har skett tidigare av personer i myndigheter och att det trots det ändå kan upprepas så efter att de lagförts. Det är alltså av flera myndigheter ett systematiskt och återkommande åsidosättande av lagar och förordningar för att gripa så många graffitimålare som möjligt, med konsekvenserna att vi har en högst rättsosäker och mycket kränkande behandling av i mycket unga personer. Därför vill jag fråga justitieminister : Vad gör justitieministern för att försäkra sig om att denna olagliga verksamhet inte fortgår? Vad avser justitieministern att göra för att ge upprättelse till dem som behandlats rättsvidrigt av våra myndigheter? Vad avser justitieministern att göra för att försäkra sig om att detta inte ska upprepas?
ip · H110488 · 2014-05-20 00:00:00 — Interpellation 2013/14:488 Biosimilarer av (S) till Socialminister (KD) Utbyte av originalläkemedel till generika är en viktig metod som gör det möjligt för vården att hålla nere kostnaderna. Det är till stor nytta rent samhällsekonomiskt. Grundläggande för utbytbarheten är att generikan är så lik originalläkemedlet att effekten är likvärdig. En biosimilar är ett läkemedel som är jämförbart men inte identiskt med ett redan godkänt biologiskt läkemedel. På samma sätt som för generika kan användandet av biosimilarer medföra stora besparingar för vården. Regeringen har givit i uppdrag till att utreda hur utbytbarheten ska avgöras gällande biosimilarer. I Utredning av förutsättningar för utvidgat utbyte respektive utbyte vid nyinsättning, som överlämnades till regeringen , framgår det tydligt att har fastställt att biosimilarer inte kan anses medicinskt likvärdiga på ett sätt som medger utbytbarhet. Det kan föreligga skillnader i patienters immunologiska svar vid användning av biologiska läkemedel, och det går inte att förutsäga vilka immunologiska reaktioner ett utbyte mellan dessa läkemedel skulle kunna ge hos patienten. Vidare är godkännandena av dessa läkemedel knutna till krav på riskhanteringsplaner, vilket i många fall omfattar säkerhetsuppföljning i verklig användning, vilket blir svårt att säkerställa om utbyten sker. Det är brådskande att regeringen finner en tydlig linje gällande patientsäkerheten i denna fråga då många landsting kommer att påbörja sin upphandling av biosimilarer . Om inte regeringen sätter ned foten i frågan finns det en nära förestående risk att budgetansvariga och/eller upphandlingsenheter fattar oinformerade beslut, till men för patienterna. Min fråga till socialminister blir därför: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att säkerställa patientsäkerheten vad gäller biosimilarer i ?
ip · H110489 · 2014-05-20 00:00:00 — Interpellation 2013/14:489 Åtgärder mot den höga ungdomsarbetslösheten av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) Regeringen har misslyckats med sin viktigaste fråga – jobbpolitiken. Massarbetslösheten drabbar särskilt landets unga. I har ungdomsarbetslösheten under regeringens vid makten ökat . har möjligheter till studier och vidareutbildning, som skulle stärka deras ställning på arbetsmarknaden, minskat. Ungdomsarbetslösheten är så hög i att vi får bidrag från EU för att bekämpa den. Det är sju län i landet som i likhet med krisländer som , och nu omfattas av EU:s nya ungdomsgaranti. Denna garanti innebär att varje EU-land på nationell nivå ska säkerställa att alla arbetslösa unga ska få ett högkvalitativt erbjudande om jobb, lärlingsplats, praktik eller utbildning. Ingen ska behöva gå passiv än så. Att sänka skatten har inte gett fler jobb. I stället måste den svenska arbetsmarknadspolitiken förändras för att unga ska komma i arbete. har regeringen vägrat att ge unga ordentligt stöd förrän av arbetslöshet. Socialdemokraterna anser att unga ska få hjälp som arbetslös. De ska erbjudas jobb eller utbildning , och det ska införas yrkesintroduktionsjobb, som kombinerar jobb med utbildning. Dessutom behövs det både bristyrkesutbildning och fler högskoleplatser för att unga ska kunna ta de jobb som efterfrågas. Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att krisstödet från EU verkligen ska leda till fler jobb och möjligheter till studier och vidareutbildning för landets unga?
ip · H110490 · 2014-05-21 00:00:00 — Interpellation 2013/14:490 Den höga ungdomsarbetslösheten i av (S) till Arbetsmarknadsminister (M) Regeringen lovade 2006 att minska massarbetslösheten och utanförskapet i landet. , , är arbetslösheten inte lägre utan högre och beräknas att sjunka först . Bland unga har arbetslösheten varit särskilt hög och har nått sådana nivåer att får bidrag från EU för att bekämpa den. Det är sju län i landet som i likhet med krisländer som , och nu omfattas av EU:s nya ungdomsgaranti. Bland dem finns , där ungdomsarbetslösheten under de gångna åtta åren har ökat . EU:s ungdomsgaranti innebär att alla arbetslösa unga ska få ett högkvalitativt erbjudande om jobb, lärlingsplats, praktik eller utbildning. Det stämmer väl överens med Socialdemokraternas politik för att minska ungdomsarbetslösheten i landet. Vi vill införa ungdomsgarantin och att det införs yrkesintroduktionsjobb, som kombinerar jobb med utbildning. Därutöver måste ungas möjligheter till studier och vidareutbildning öka för att stärka deras ställning på arbetsmarknaden. Det behövs bristyrkesutbildning, men också fler högskoleplatser för att höja kompetensen hos unga och ge dem en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att krisstödet från EU används till att pressa ned den höga ungdomsarbetslösheten i , inte minst bland dem som har svårast att komma in på arbetsmarknaden?
ip · H110491 · 2014-05-21 00:00:00 — Interpellation 2013/14:491 Nettodebitering av (V) till Statsrådet (C) För att klara klimatförändringar och andra miljö- och energiutmaningar är småskalig, förnybar energiproduktion en viktig pusselbit och där anser vi att nettodebitering är ett avgörande styrmedel. Regeringen har lagt fram ett förslag om att personer som producerar egen förnybar el ska få göra skatteavdrag för produktion upp till , förutsatt att köper lika mycket el som de matar ut. Det är två problem med förslaget. För det första omfattar det bara privatpersoner som äger en egen produktionsanläggning men inte de som är andelsägare i förnybar elproduktion, som solkraft och vindkraft. Genom att inkludera andelsägande skulle man möjliggöra för alla hushåll att delta, oavsett om man bor i villa eller lägenhet. För det andra är det tveksamt om skatteavdraget räcker för att det ska bli tillräckligt lönsamt för enskilda att investera i egen förnybar elproduktion. Nya uppgifter indikerar att ekonomin kan bli ännu sämre än vad regeringen tänkt. anger på sin webbplats att det nu råder osäkerhet på flera punkter kring vad som gäller skattemässigt för den som vill sälja sin överskottsel vidare. Följden är en osäker investeringskalkyl för dem som överväger att satsa på egen elproduktion. skriver också att kommer med besked först . (Se länk: ) Med nettodebitering skulle producenter av förnybar energi tanka ut sitt överskott på elnätet och kvitta det mot sin elräkning. Jag vill fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta något initiativ för att säkerställa att småskaliga producenter får ordentligt betalt för det överskott de levererar? Avser statsrådet att, med tanke på de osäkerheter som framkommit gällande skattereduktionen, ta initiativ till att i stället införa ett enkelt nettodebiteringssystem? Avser statsrådet att ta något initiativ för att också de som äger sin egen elproduktion via andelsägande ska ingå i det kommande stödsystemet?
ip · H110492 · 2014-05-21 00:00:00 — Interpellation 2013/14:492 Näringspolitik för fler jobb i av (S) till Näringsminister (C) De borgerliga partierna lovade 2006 att sätta stopp för massarbetslösheten och minska utanförskapet i . Så har det tyvärr inte blivit. Arbetslösheten är , , inte lägre utan högre och beräknas minska först . Särskilt unga har drabbats av arbetslösheten . Den har ökat med . Ungdomsarbetslösheten i är nu så hög att EU har beviljat krisstöd till sju län i vårt land. Förutom går stödet till också exempelvis , , och . Regeringens ensidiga fokusering på skattesänkningar har skapat alltför få arbetstillfällen och till ett mycket högt pris. För att fler ska komma i arbete är det nödvändigt att vi får en ny näringspolitik i . Det är viktigt att stärka samverkan kring innovationer, näringspolitik och arbetsmarknadspolitik både på statlig och regional nivå för att stärka innovativa kraft. Det handlar också om att förbättra företagens tillgång till riskkapital och deras möjlighet att komma in på nya marknader. Det är viktigt att stödja framgångsrika exportföretag och den växande tjänstesektorn. Lika viktigt är det att landets industri får bra förutsättningar genom till exempel säker tillgång till energi till konkurrenskraftiga priser, tydliga och långsiktiga spelregler samt kompetent arbetskraft. Industrijobb är, i motsats till vad statsministern tror, ryggraden i svensk ekonomi och viktig för våra exportinkomster, nu och . Hur avser näringsministern att förändra regeringens näringspolitik så att fler människor kan komma i arbete i ? Hur ska EU:s krisstöd användas för att fler unga ska komma i arbete?
ip · H110493 · 2014-05-21 00:00:00 — Interpellation 2013/14:493 Skydd av av (MP) till Miljöminister (C) är en unik sjö. Dess natur- och kulturvärden är ovärderliga. är därtill en livsviktig tillgång, då den är en av största vattentäkter. Sjön försörjer redan ca 265 000 människor med dricksvatten av god kvalitet. Ännu fler kommer att behöva dess vatten , när och behöver ny vattentäkt. är och de åar som rinner ut i sjön ett vattenskyddsområde efter beslut av länsstyrelserna runt . De nya, gemensamma regler för vad som är tillåtet att göra kring sjön som de fyra länsstyrelserna beslutat om kan komma att beröra verksamheter som lantbruk, skogsbruk och fiskodling. Man kommer till exempel att behöva tillstånd för att sprida eller lagra bekämpningsmedel nära sjön. Det är ett bra första steg. Men skyddet är tyvärr otillräckligt. De stora hoten mot sjöns vatten, flora och fauna kvarstår. Vattenskyddsbestämmelserna räcker inte för att stoppa verksamheter som medför stora risker för föroreningar av vattnet. Varken den planerade gruvdriften i intill , gasborrning i sjön eller Försvarsmaktens skjutövningar berörs. Dessa verksamheter bestäms av annan lagstiftning som står över . EU:s vattendirektiv kräver att medlemsländerna upprättar åtgärdsplaner för att uppnå god vattenkvalitet för skyddade områden. Vattnet ska ges tillräckligt skydd. Arbetet med vattenförvaltningen sker i sexårsperioder. Den första ska vara avklarad . Målet är att alla vatten då ska ha uppnått god status. råder det brist på bra dricksvatten på många håll i . Det är viktigt att inget land äventyrar framtida vattenförsörjning för egen . i överlämnade till regeringen att avgöra om Försvarsmakten kraftigt ska få utöka sina skjutövningar i . En del av dessa övningar skulle ske i Natura 2000-områden. Försvarsmaktens intresse står här mot naturskyddsintressen. Slutligen står den nuvarande minerallagstiftningen i konflikt med skydd av vatten och naturvärden. Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljöministern följande. Vad avser ministern att göra för att ge vatten och naturvärden ett långsiktigt och fullgott skydd? Vidare vill jag fråga: Vad avser miljöministern att göra för att Natura 2000 och EU:s vattendirektiv ska respekteras fullt ut i ?