frsrdg · H104OSSE1 · 2014-02-12 00:00:00 — Från delegation vid parlamentariska församling delegation i parlamentariska församling överlämnar sin redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . 20 13/14 :OSSE1 Verksamheten inom parlamentariska församling 2013 ...................... Den parlamentariska dimensionen inom ............................................ Församlingens verksamhet och organisation ....................................... 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten................................................. 2.1.2 Presidiet (byrån) ......................................................................... 2.1.3 Det ständiga utskottet ................................................................. Den svenska delegationen ............................................................................ 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden.......................... 4.2.2 Resolutioner antagna av utskott I.............................................. Utskott II Ekonomi och miljö ............................................................ 4.3.1 Resolutioner antagna av utskott II ............................................ Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter ............................... 4.4.1 Resolutioner antagna av utskott III ........................................... Församlingens bidrag till demokratisk utveckling...................................... Församlingens ad hoc-arbetsgrupper ................................................. 10 Samarbete inom och utom församligen .................................................... 10.1 Samarbetet i ..................................................... 10.2 Samarbete med andra parlamentariska församlingar ....................... 2013 /14 :OSSE1 Verksamheten inom parlamentariska församling 2013 1 Framväxten av () () har sitt ursprung i den europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för politiska förhandlingar mellan öst och väst. 1993 fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. 1995 bytte konferensen namn till (). omfattar 57 stater och är en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en vid medlemskrets – från till – en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Dess verksamhet omfattar tre dimensioner: den säkerhetspolitiska, den mänskliga (demokrati och mänskliga rättigheter) samt dimensionen för ekonomi och miljö. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till konfliktförebyggande och återuppbyggnad. är en i hög grad operativ organisation, och dess flexibla uppbyggnad gör snabba förebyggande insatser möjliga, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. Den har fältkontor i 15 länder och fältaktiviteter i ytterligare 2 länder. En betydande del av budgeten går till konkreta fältinsatser. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: förvarning, förebyggande, konflikthantering samt återuppbyggnad respektive utveckling av demokrati och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom frågorna om människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbetet med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 20 13/14 :OSSE1 2 Den parlamentariska dimensionen inom 2.1 Församlingens verksamhet och organisation parlamentariska församling (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. parlamentariska församling ska genom dialog bidra till att utveckla och främja konfliktlösningar, bidra till en demokratisk samhällsutveckling, värna rättsstatens principer och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också granska huruvida medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen ålägger dem. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten Församlingen möts i en årlig session och i ett vintermöte då de nationella delegationerna från 57 medlemsländer samlas. Församlingen har 323 ledamöter och lika många ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna är fastlagt i församlingens stadga. Under sessionerna följer församlingen upp hur mål efterlevs, diskuterar aktuella politiska frågor och för en dialog med medlemsländers organ på regeringsnivå, vilket är en viktig del av sessionerna. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. parlamentariska församling har tre fackutskott som motsvarar regeringssidans dimensioner. Fackutskotten sammanträder under vintermötet och sommarsessionen. Vid sessionerna förekommer även regionala möten. De baltiska och nordiska delegationerna håller då gemensamma lunchmöten. 2.1.2 Presidiet (byrån) Församlingen leds av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. Församlingens presidium (byrå) består av presidenten och nio vicepresidenter som väljs för ett respektive med möjlighet till omval. En vicepresident kan ingå i presidiet i högst . I byrån ingår också församlingens skattmästare och de tre utskottens presidier samt president emeritus. Byrån möts normalt ; möttes den dock med anledning av att den nye presidenten ville presentera nya idéer. 2 DE N P AR L AM E N T AR I SK A D IM E N S IO N E N IN O M 2013 /14 :OSSE1 2.1.3 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott utgörs av de nationella delegationernas ordförande och församlingens presidium. Det ständiga utskottet förbereder och beslutar om dagordning för den årliga sessionen och för ett vinter- och ett höstmöte. Det beslutar även vilka föreslagna tilläggsämnen som ska tas upp under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dem. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. PF:s sekretariat finns i (15 tjänstemän) och har en filial i (3 tjänstemän). Församlingens högste tjänsteman är generalsekreterare (). Han har lett sekretariatet sedan starten. har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Inom församlingen verkar främst tre partigrupper: socialistgruppen, den konservativa gruppen (, , och likasinnade partiers grupp) och den liberala gruppen. Övriga partier såsom kommunistpartier, gröna partier och högerradikala partier möts sporadiskt utan organiserade grupper. De tre partigrupperna har inga egna sekretariat och får inte några finansiella bidrag från församlingen. Partigrupperna sammanträder endast under de stadgeenliga mötena. 20 13/14 :OSSE1 3 Den svenska delegationen I OSSE-delegation ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en hel valperiod. då delegationen utsågs har vissa förändringar skett. till hade delegationen följande sammansättning: Delegationens ordförande var och vice ordförande var . Under ordförandens sjukledighet från januari–inträdde som tf. ordförande och som tf. vice ordförande för delegationen. Fördelningen i församlingens utskott : Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden: , , Utskott II Ekonomi och miljö: , Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter: (ersattes under vintermöte och sommarsession av ), , . Svenska delegater hade följande uppdrag inom församlingen: valdes till en post som vice president för församlingen 2011 och ingår sålunda i församlingens byrå. Hon är dessutom ordförande i arbetsgruppen för . var ordförande i första utskottet fram till efter sommarsessionen. är ledamot av arbetsgruppen för och utsågs vid höstmötet av presidenten till ordförande i arbetsgruppen. 2013 /14 :OSSE1 Vintermötet hölls i den 21–. Förutom ett inledande och ett avslutande plenum träffas de tre kommittéerna och det ständiga utskottet i separata möten. I det ständiga utskottet beslöt man sig efter en lång och bitvis hätsk debatt för att ge , , ordförande i utskottet för transparens som presidenten tillsatt, mandat att förhandla med generalsekreteraren i ODIHR, , om ett återupptagande av samarbetet vid valobservationer. Samarbetet med ODIHR bröts av församlingens president , , . Beslutet om återupptagande av samarbetet skedde efter starka påtryckningar från i första hand den svenska delegationen. I de tre kommittéerna presenterade respektive rapportör sitt första utkast till rapport att läggas fram till sommarsessionen på årets tema +40. En särskild debatt om avslutade mötet. Församlingens tjugoandra session hölls –i . Tema för sessionen var +40. Huvudresolutionen och övriga resolutioner, föreslagna av medlemmarna, bearbetades i respektive utskott och antogs sedan i plenum. Sessionens deklarationer och rekommendationer finns samlade i Istanbuldeklarationen. Församlingen leddes av en tf. president, , , beroende på att den valde presidenten , , inte blivit återvald till parlamentet. Grossrück ledde därför diskussionerna i plenum. I det ständiga utskottet röstades fyra resolutioner uppseendeväckande nog bort från agendan för sessionen. Resolutionerna var Situationen i , Kurder i , Mänskliga rättigheter i samt Erkännande av Yo- gyakartaprinciperna om tillämpning av internationella lagar om mänskliga rättigheter i relation till hbt. Totalt 23 resolutioner antogs i plenum tillsammans med slutdeklarationen den . I plenum diskuterades och antogs följande fyra resolutioner: Förbättrat förtroende, transparens och redovisningsansvar inom institutioner, Bevakande av flyg, tåg, bussar och hotell för att upptäcka offer för människohandel, Internationell adoption samt Mediefrihet. Resolutionen Förbättrat förtroende, transparens och redovisningsansvar inom institutioner var slutprodukten av arbetet i en arbetsgrupp i församlingen som diskuterat samarbetet mellan församlingen och utrikesministrarnas organisation /ODIHR där bakgrunden var ett missnöje i församlingen med dess låga grad av inflytande. Förslaget innehöll därför en rad långtgående krav till regeringssidan om att församlingen ska delta i beslut om regeringssidans budget, inklusive institutionernas budget, liksom i beslut om tillsättande av deras generalsekreterare, att få inflytande över fältmissionernas 20 13/14 :OSSE1 4 VE E T E N U N D E R 2 013 arbete och att öka sitt samarbete med och Natos parlamentariska församlingar. Det fanns ett stort stöd för detta förslag bland medlemmarna. Resolutionen Bevakande av flyg, tåg, bussar och hotell för att upptäcka offer för människohandel var framlagd av församlingens särskilda representant för bekämpning av människohandel, , , som i förslaget framhävde vikten av vaksamhet och samarbete på ett praktiskt plan. Internationell adoption var ämnet för en resolution av , , som syftade på det aktuella fallet med de av avbrutna adoptionerna av ryska barn till amerikanska föräldrar som en straffåtgärd för den s.k. Magnitskijlagen. Resolutionen Mediefrihet hade lagts fram av , . Bristen på mediefrihet är ett ständigt och tyvärr ökande problem i OSSE-området, vilket bevakas och motarbetas av särskilda representant. Förslaget innehöll också en uppmaning att släppa fängslade journalister. gjorde ett engagerat inlägg när resolutionen Den humanitära krisen i diskuterades. Han menade att krisen innebar en stor börda för grannländerna till ; speciellt var drabbat, och han varnade för att den affärsverksamhet som gjorde vinster på flyktingar nu var en växande bransch, även i . uppmanade alla länder att dela på bördan att ta emot flyktingar på samma sätt som . Förvånansvärt få tog upp den aktuella situationen i , där säkerheten måste garanteras för parlamentarikerna innan sessionen öppnades. I avslutande plenum framförde dock att hade gjort framsteg när det gällde det grundläggande mänskliga rättigheterna men att det nu fanns anledning att reagera på de händelser som utspelats i samband med den senaste tidens stora och fredliga demonstrationer. Presidenten som avgått , , , hade bjudits in till sessionen. Han höll ett kort anförande om den allvarliga situationen vid de syrianska gränserna och flyktingarnas lidanden. Han menade också att parlamentarikerna nu behövde reflektera och hitta nya idéer för sitt arbete eftersom församlingen nu står inför en vändpunkt. Han ansåg att församlingen ännu hade en roll att spela om självförtroendet höjs och inte för mycket krafter läggs på att tävla med OSSE-institutionen i . bjöd in de nordiska och baltiska delegationerna till ett lunchmöte under sommarsessionen i . Samarbetet hade på svenskt initiativ fördjupats vid ett första reguljärt möte med presidierna i de nordiska och baltiska delegationerna i . Syftet var att samarbeta om resolutionsförslag och kandidater till olika poster inför sommarsessionen. Höstmötet hölls i Budva i den 13–, där ämnet var : Stödjande av gott styrelsesätt och integration som en grund för stabilitet och säkerhet. De tre paneldebatterna inom de tre utskottens områden rörde multietniska och multikulturella samhällen, den ekonomiska krisen samt mediernas roll. En resolution om utvecklingen vid den turkisk-syriska gränsen antogs vid mötet, i vilken medlemsländer uppmanas att starkt för- 4 VE E T E N U N D E R 2013 201 3/14 :OSSE1 döma de syriska regeringstruppernas bombning av den turkiska staden kale. Ständiga utskottet möttes , och . Byrån träffades i och i i an- slutning till i staden samt vid ytterligare ett möte i samband med höstmötet i i den 13–. OSSE-delegation hade sju sammanträden . Under vintermötet presenterade de tre rapportörerna utkast till sina respektive rapporter som skulle läggas fram vid sommarsessionen. I de slutliga rapporterna hade vissa synpunkter som kom fram vid presentationerna förts in. Vid sommarsessionen lade varje utskotts rapportör fram en resolution baserad på sin rapport om det övergripande temat +40. Gemensamt för utskottens diskussioner på detta tema var ett framåtsyftande tänkesätt. +40, syftade på att det 2015 är organisationens bildande. Diskussionen skulle därför handla om hur organisationen ska gå vidare i sitt arbete för säkerhet och demokratisk utveckling och där arbetet för en säkerhetsgemenskap för är i fokus. Vice ordföranden i varje utskott rapporterade om uppföljningen av Mo- nacodeklarationen i . 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden Mötet i den politiska kommittén, som leddes av ordföranden , krävde ett extra möte utöver programmet för att hinna behandla alla ändringsförslag på kommittéresolutionen. Rapportören , , presenterade sitt resolutionsförslag där hon lagt vikt vid vapenkontroll, lösande av frusna konflikter och den utmaning som tillbakadragandet av säkerhetsstyrkorna i innebär. I debatten framfördes att situationen i noga måste följas. Kommittéresolutionen antogs efter behandling av de 74 ändringsförslagen. Till kommittén hade fördelats åtta resolutioner som berörde säkerhetspolitiska frågor. Ett av dessa förslag var Turkar i (av , ) och hade röstats bort från dagordningen i den ständiga kommittén. En resolution om situationen i av behandlade den konfliktsituation som kan tänkas uppstå när många länder har ekonomiska intressen i området. menade att de pågående klimatförändringarna hade skapat såväl nya möjligheter som nya säkerhetsrisker i . Han uppmanade speciellt de tre intressenterna i området, , och , att vara medvetna om riskerna när de exploaterar . Förslaget röstades igenom med några mindre ändringar som föreslagits från norsk sida. 20 13/14 :OSSE1 4 VE E T E N U N D E R 2 013 Till stor förvåning, inte minst med tanke på motståndet vid session, fick förslaget Utökat partnerskap med icke-medlemmar i för att inkludera den palestinska nationella församlingen tillräckligt stöd vid omröstningen för att godkännas såväl i kommittén som senare i plenum. Därmed hade församlingen fått ytterligare en partner. 4.2.2 Resolutioner antagna av utskott I Resolution om lokala och regionala myndigheters roll vid rehabilitering efter konflikter Resolution om utökat partnerskap med icke-medlemmar i för att inkludera den palestinska nationella församlingen Resolution om förlikningsprocessen för Transnistrien Resolution om cybersäkerhet Resolution om situationen i och dess effekter på OSSE-området. 4.3 Utskott II Ekonomi och miljö Andra kommitténs möte leddes av vice ordförande , , , presenterade kommitténs resolutionsförslag som andades en viss upprördhet över bristen på politiskt samarbete när det gäller de stora pågående klimatförändringarna och de ännu olösta ekonomiska kriserna. I resolutionen fanns en rad realistiska förslag på hur man praktiskt ska komma något närmare lösningar på problemen förutsatt att det finns en politisk vilja. Resolutionsförslaget antogs efter en debatt om ändringsförslag. De sju resolutioner som fördelats till kommittén antogs efter diskussion. 4.3.1 Resolutioner antagna av utskott II Resolution om stöd till energibesparing och energieffektivitet i OSSE- regionen Resolution om den miljömässiga dimensionen av energisäkerhet Resolution om hantering av vatten som en prioriterad fråga i Resolution om stärkande av säkerheten i gränsområdena i OSSE-området Resolution om genusaspekten vid arbetsmigration Resolution om försäkring om att barn har rätt till skydd mot ekonomisk exploatering 4 VE E T E N U N D E R 2013 201 3/14 :OSSE1 Resolution om samarbete vid övergång till grön ekonomi inom ramen för hållbar utveckling 4.4 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter Mötet leddes av vice ordförande , . Rapportören , , presenterade sitt förslag till kommittéresolution som fick god respons i en livlig debatt, men ett stort antal ändringsförslag hade också framförts. Fem av dessa kom från den svenska delegationen, fyra av dem antogs. hävdade att det i fanns en risk för att nya lagändringar skulle underminera grundläggande rättigheter, vilket var i strid med medlemskapet i EU. Hon föreslog, liksom vid förra årets session, att kritik skulle riktas mot , vilket dock även avslogs med en knapp majoritet. Hon föreslog även att alla medlemsstater skulle implementera , speciellt den del som gäller våld mot barn, och förespråkade speciellt en lag om förbud mot barnaga. föreslog ett tillägg om yttrandefrihet och frihet på internet som speciellt uppmärksammade både det positiva med att kunna yttra sig fritt på internet och att vara uppmärksam på alla försök att begränsa denna yttrandefrihet. bidrog med två förslag. I ett av dem uppmanades att respektera internationella standarder för juridisk rättvisa som skulle inkludera rättvisa även för förra premiärministern som fängslats av såväl politiska som olagliga skäl, vilket påvisats av . I det andra förslaget som hänvisades till resolution om välkomnades det allra första fredliga regeringsskiftet men uttrycktes också bekymmer över fängslandet av den förre premiärministern i . Ett ändringsförslag av , , som vållade debatt, innehöll en uppmaning till ODIHR att stödja församlingens ledarskap vid valobservationer och påminna om parlamentarikernas viktiga roll. Detta förslag ställdes vid omröstningen mot två andra förslag som båda framhöll vikten av att församlingen samarbetar med ODIHR. Det portugisiska förslaget fick dock majoriteten av rösterna och antogs. Tredje kommitténs resolution med antagna ändringar godkändes vid en samlad votering. Tre av de resolutioner som var fördelade till kommittén hade röstats bort i den ständiga kommittén, nämligen Situationen i , Mänskliga rättigheter i samt Erkännande av Yogyakartaprinciper på användning av internationella lagar om mänskliga rättigheter i relation till sexuell orientering och könsidentitet. Den nederländska parlamentariker som lagt fram det senare förslaget om Yogyakartaprinciper protesterade högljutt över att förslag 20 13/14 :OSSE1 4 VE E T E N U N D E R 2 013 om mänskliga rättigheter inte ens tilläts diskuteras på kommitténs möten, något som starkt stöddes av många delegationer. På en resolution om medborgarfrågor från den ryska delegationen hade den lettiska delegationen föreslagit en lång rad ändringsförslag eftersom förslaget innehöll önskemål om stärkta rättigheter för den rysktalande minoriteten. Förslaget i sin helhet fick inte stöd, och förslaget avvisades efter en upprörd debatt. hade lagt fram en resolution om som innehöll kritik mot den vitryska regimen och förslag till ändringar på en rad områden, såsom släppande av politiska fångar, respekt för medborgarnas rörelsefrihet, kritik mot ett antal repressiva lagar, samarbete med representant för mediefrihet, internationell undersökning om de politiska fångarnas situation och arbete för ett avskaffande av dödsstraffet. Förslaget stöddes av majoriteten av kommittén trots starkt motstånd från framför allt och . 4.4.1 Resolutioner antagna av utskott III Resolution om stärkande av det civila samhällets institutioner i OSSE- området Resolution om stärkande av utbildning för att motverka rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans och diskriminering Resolution om främjande av religionsfrihet eller tro i OSSE-området 2013 /14 :OSSE1 Församlingen beslutar om sin egen verksamhet och budget. Verksamheten finansieras genom bidrag från medlemsländernas parlament och baseras på beräkningar för medlemsländerna. Församlingens budget, som är oförändrad , uppgår till –2013 (budgetåret börjar ). Den svenska delegationens bidrag utgjorde , i svenska kronor 771 659,53. För /2014 höjdes budgeten till . För del innebar det ett bidrag på , i svenska kronor 844 204. 20 13/14 :OSSE1 6 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling En viktig uppgift för är att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter. Olösta konflikter hotar stabiliteten, säkerheten och den ekonomiska utvecklingen i medlemskrets och närområden och är ett hot mot välståndet i hela regionen. Församlingens uppdrag är att bidra till breda diskussioner om säkerhetshot och att genom delaktighet och samarbete bistå i att lösa konflikter. 6.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper Inom församlingen finns tre ad hoc-arbetsgrupper för frågor om respektive , och samarbetet med institutioner. Arbetsgruppen om , under ledning av , genomförde inte någon aktivitet på grund av gruppens ordförandes sjukdom. När det gäller var det inte heller 2013 möjligt för gruppen att besöka landet. Ett möte hölls liksom vid tidigare tillfällen under sessionen med inbjudna anhöriga till vitryska politiska fångar. Gruppens ordförande, , , avgick från sin post under sommarsessionen eftersom hon lämnat sin plats i parlamentet, och utsågs vid höstmötet av presidenten till hennes efterträdare som ordförande. Ett förslag av till en resolution om mötte även detta år starkt motstånd från den vitryska liksom den ryska delegationen i debatten på sessionen. Resolutionen röstades dock liksom året innan igenom. Vid byråmötet i informerade president om ett projekt kallat +40 Colloquium, bestående av tre seminarier med framåtsyftande teman som ska hållas 2014–2015 med ett avslutande seminarium vid jubileumssessionen i . Tre tankesmedjor är anlitade: en amerikansk, en rysk och en europeisk. En styrgrupp för projektet upprättas i församlingen, och i den ingår arbetsgruppen med institutioner. 2013 /14 :OSSE1 Församlingens president har rätt att utse församlingens medlemmar till särskild representant för en specifik fråga. De utvalda ska avrapportera sin verksamhet vid den årliga sessionen. Vid utgången av 2013 hade församlingen tolv särskilda representanter, nämligen: (), representant för (), representant för genusfrågor . (), representant för Medelhavsfrågor (), representant för bekämpning av människohandel (), representant för budgetfrågor inom (), representant för Öst- och Jaos Soarés (), representant för södra (), representant för gränssamarbete. Čomić (), representant för nationella minoriteter i . (), representant för . , () representant för migration. () representant för antiterrorism.