frsrdg · H104RS3 · 2014-01-24 00:00:00 — I framställningen föreslås en ny riksdagsordning. Den föreslagna lagen är framför allt en redaktionell och språklig omarbetning av den nu gällande riksdagsordningen i syfte att göra den mer konsekvent och överskådlig. Vissa ändringar i sak föreslås också. Ändringarna består i en ny kapitelindelning. Även om flera kapitel föreslås ha samma huvudsakliga innehåll som tidigare får flera bestämmelser i kapitlen en ny inbördes ordning. Avsikten med den föreslagna ordningen är att bättre återspegla det processuella flödet i riksdagsarbetet och hanteringen av ärenden och frågor. För att inte tynga kapitlet som handlar om utskotten införs en bilaga till riksdagsordningen där utskottens beredningsområden anges. Alla bestämmelser, såväl huvudbestämmelser som tilläggsbestämmelser, får enligt förslaget en beskrivande rubrik för att öka överskådligheten. För att ytterligare öka tydligheten och hålla samman vissa förfaranden införs även en ytterligare rubriknivå mellan kapitel och enskilda bestämmelser. Den språkliga översynen syftar till att anpassa lagtexten till dagens krav på offentlig text, dvs. att den ska vara skriven på ett vårdat, enkelt och begripligt språk. Riksdagsordningen ges en teknikneutral utformning för att undvika lagändringar till följd av ny eller förändrad teknik. I denna framställning redovisas också de åtgärder som riksdagsstyrelsen och har vidtagit med anledning av tillkännagivande om utformningen av frågeinstituten (bet. 2012/13:KU4, rskr. 2012/13:98). För att det ska bli lätt att jämföra den nya lagen med den gamla riksdagsordningen har två jämförelsetabeller bifogats framställningen. I dessa anges vilka bestämmelser i den nya riksdagsordningen som motsvaras av vilka bestämmelser i den gamla riksdagsordningen och vice versa (bilagorna 1–2). Den nya riksdagsordningen medför en del följdändringar i andra författningar. Riksdagsstyrelsen bedömer att förslagen endast får begränsade ekonomiska konsekvenser. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut........................................................................... Förslag till riksdagsordning ............................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ............................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................................................................. Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203)...................... Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:881) med instruktion för 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna......... 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:884) med instruktion för 3 Ärendet och dess beredning...................................................................... 5 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag.......................................... Lagteknisk, redaktionell och språklig översyn ................................ 5.2.1 Förenklat beslutsförfarande i kammaren................................. 5.2.2 Inkallande av kammaren vid uppehåll .................................... 5.2.3 Kontinuerligt arbete i kammaren ............................................ 5.2.4 Namnupprop obligatoriskt endast vid första efter 5.2.6 Ett utskottsbetänkandes tillgänglighet ska inte kopplas till de formella bordläggningarna ........................................................ 5.2.7 Former för anmälan och meddelanden i kammaren och på 5.2.8 Den inbördes ordningen mellan betänkanden och utlåtanden 5.2.9 Stenografiska uppteckningar ................................................. 5.2.10 Justeringen av kammarens protokoll ................................... 5.2.11 Regler om repliker .............................................................. 5.2.12 Begränsningar i yttranderätten ........................................... 5.2.13 Publicering av talmannens beslut och överenskommelser .. 5.2.14 Utskottens möjlighet att sammanträda under arbetsplenum 115 5.2.15 Förenkling av kammarens hantering av finansutskottets sammanställning av statens budget ................................................ 5.2.16 Behandling av uppskjutna och vilande ärenden .................. 5.4.2 Rutiner för hantering av interpellationer och skriftliga 5.4.3 Frågeinstituten – förlängd tid för svar på skriftliga frågor .... 5.4.4 Statsministerns frågestund .................................................... Förhållandet riksdag–regering ....................................................... 5.5.2 Utskottens initiativrätt och beredningskrav........................... 5.5.3 Minoritetsskydd i utskottsarbetet .......................................... 5.5.5 arbete med EU-frågor ........................................ Valfrågor och vissa ledamotsfrågor ............................................... 5.6.1 Nomineringsförfarandet vid val av ombudsmän 5.6.2 Översyn av regelverket om val av riksdagsdirektör .............. 5.6.3 De svenska delegationerna till IPU och PA-UfM ................. 5.6.4 Ledighet från uppdraget som riksdagsledamot ..................... 5.6.5 Avvisande av ansökan om medgivande att väcka åtal mot 6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ............................................ 7 Konsekvenser av förslagen ..................................................................... Förslaget till riksdagsordning ........................................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1385) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter .......................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion 8.7 Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ........................................................................................... 8.8 Förslaget till lag om ändring i budgetlagen (2011:203)................. 8.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion 8.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:881) med instruktion 8.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna . 8.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion 8.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:884) med instruktion Omvandlingstabell riksdagsordning (1974:153)/Förslag till ny Omvandlingstabell Förslag till ny riksdagsordning/Riksdagsordning (1974:153) ........................................................................................... 1 Förslag till riksdagsbeslut antar riksdagsstyrelsens förslag till 2.lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän 3.lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 4.lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter 5.lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 6.lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för 7.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 8.lag om ändring i budgetlagen (2011:203) 9.lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för 10.lag om ändring i lagen (2012:881) med instruktion för 11.lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna 12.lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för 13.lag om ändring i lagen (2012:884) med instruktion för . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per , ordförande, (S), (M), (MP), (FP), (S), (M), (S), (M), (S) och (M). 2.1 Förslag till riksdagsordning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om . Bestämmelser om val till , riksdagsarbetet och uppgifter finns i regeringsformen. Lagen är indelad i huvudbestämmelser och tilläggsbestämmelser. Regler om stiftande och ändring av riksdagsordningens bestämmelser finns i 8 kap. 17 § regeringsformen. 2 § Riksdagsordningen innehåller 14 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –val till (2 kap.), –riksmöten (3 kap.), –ledning och planering av riksdagsarbetet (4 kap.), –ledamöter (5 kap.), –kammaren (6 kap.), –utskotten och (7 kap.), –interpellationer och frågor till statsråd (8 kap.), –ärendenas väckande (9 kap.), –ärendenas beredning (10 kap.), –ärendenas avgörande (11 kap.), –val inom (12 kap.), –riksdagsorgan och nämnder (13 kap.), och –(14 kap.). 3 § I denna lag avses med –valperiod: Den period som motsvarar tiden från det att en nyvald riksdag har samlats till dess den närmast därefter valda samlas. –: Den period som sammanträder. –ålderspresident: Den närvarande ledamot som varit ledamot av längst tid. Om två eller flera ledamöter har tillhört har den äldste av dem företräde. –gruppledare: Den särskilda företrädare som en partigrupp, som vid valet till fått av rösterna i hela riket ska utse för att samråda med talmannen enligt denna lag. –arbetsplenum: Ett sammanträde med kammaren under vilket överläggning om och avgörande av betänkanden och utlåtanden från utskott kan ske. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om val till . Tidpunkt för ordinarie val 2 § Ordinarie val till hålls . Tilläggsbestämmelse 2.2.1 Bestämmelser om extra val till finns i 3 kap. 11 § och 6 kap. 5 § regeringsformen. Ytterligare bestämmelser om val 3 § Ytterligare bestämmelser om val till finns i regeringsformen och i lag. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –som följer efter ett val till (2–5 §§), –öppnande (6 §), och –övrigt om riksmöten (7–9 §§). som följer efter ett val till 2 § inleds genom att en nyvald riksdag sammanträder i enlighet med bestämmelserna i 3 kap. 10 § regeringsformen. Tidpunkt för det första sammanträdet efter ett val Tilläggsbestämmelse 3.2.1 Kammarens första sammanträde under ett efter ett val inleds . Ledamöterna ska underrättas om tidpunkten för det sammanträdet. 3 § Vid det första sammanträdet med kammaren efter ett val till ska i nedan nämnd ordning berättelse om granskning av bevis om val av leda- möter och ersättare föredras, 2. ledamöterna ropas upp, 3. talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman väljas för valpe- 4. en valberedning utses för valperioden. Ordförande vid det första sammanträdet efter ett val Tilläggsbestämmelse 3.3.1 Ålderspresidenten leder sammanträdet med kam- maren fram till dess att talmannen och de vice talmännen har valts. Förfarande vid val av talman 4 § ska, enligt 4 kap. 2 § regeringsformen, välja en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. De väljs var för sig i nu nämnd Valen gäller till valperiodens slut. Om valet av talman sker med slutna sedlar enligt bestämmelserna i 12 kap., är den vald som får mer än hälften av rösterna. Om en sådan röstövervikt inte uppnås, ska ett nytt val genomföras. Om inte heller då någon får mer än hälf- ten av rösterna, ska ett tredje val genomföras mellan de två som vid den andra omröstningen fick flest röster. Vid den tredje omröstningen är den vald som får de flesta rösterna. Förfarande för att utse valberedning 5 § Varje partigrupp, som motsvarar ett parti som vid valet till fick av rösterna i hela riket, ska besätta en plats i valberedningen. Därutöver fördelas tio platser proportionellt mellan dessa partigrupper. grupperna ska lämna förslag på ledamöter till talmannen som förklarar de fö- reslagna ledamöterna utsedda. Antal ledamöter i valberedningen Tilläggsbestämmelse 3.5.1 Talmannen fastställer det antal ledamöter som re- spektive partigrupp ska tillsätta i valberedningen. Vid den proportionella för- delningen tillämpas den beräkningsgrund som anges i 12 kap. 8 § tredje Särskilt sammanträde för öppnande 6 § ska senast på tredje dag hålla ett särskilt samman- träde för öppnande. Statschefen förklarar på talmannens begäran Vid förhinder för statschefen förklarar talmannen Vid sammanträdet avger statsministern en regeringsförklaring, om det inte finns särskilda skäl för honom eller henne att avstå från detta. Tidpunkt för sammanträde för öppnande Tilläggsbestämmelse 3.6.1 Efter ett val till äger sammanträdet för öppnande rum under . Har det inte varit något val till äger sammanträdet rum . Talmannen får bestämma en annan tidpunkt för sammanträdet. 7 § Ett pågår till dess nästa inleds. 8 § då det inte hålls ordinarie val till , ska ett nytt inledas den dag som kammaren fastställt under det föregående . Förslag om tidpunkt för inledande sammanträde Tilläggsbestämmelse 3.8.1 Riksdagsstyrelsen lämnar förslag till kammaren inför beslut enligt 8 §. Namnupprop vid övriga riksmöten Tilläggsbestämmelse 3.8.2 Talmannen får besluta att ledamöterna ska ropas upp vid det första sammanträdet med kammaren även under övriga riksmöten . Nytt efter extra val 9 § Har beslut om extra val fattats före den fastställda dagen för att inleda ett , ska ett nytt enligt 8 § inledas bara om den riksdag som valts genom det extra valet samlats före . Ledning och planering av riksdagsarbetet 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om ledning och planering av riksdagsarbetet. Talmannen och de vice talmännen 2 § Talmannen eller, i hans eller hennes ställe, någon av de vice talmännen leder riksdagsarbetet. 2013/14:RS3 2 LAGTEXT 3 § Varje partigrupp som avses i 3 kap. 5 § ska utse en särskild företrädare (gruppledare) som ska samråda med talmannen om arbetet i kammaren i enlighet med bestämmelser i denna lag. Partigrupperna ska utse en personlig ersättare för gruppledaren (vice gruppledare). Information om beslut som fattats efter samråd Tilläggsbestämmelse 4.3.1 Beslut som fattats efter samråd ska göras tillgängliga för ledamöterna. Det ska ske enligt den ordning som talmannen bestämmer. 4 § leds av en styrelse. Bestämmelser om uppgifter finns i 14 kap. Tilläggsbestämmelse 4.4.1 Riksdagsstyrelsen leder och överlägger om planeringen av riksdagsarbetet. Riksdagsstyrelsen består av talmannen som ordförande och tio andra ledamöter som väljer inom sig för en valperiod. väljer även tio ersättare för de valda ledamöterna av riksdagsstyrelsen. Tilläggsbestämmelse 4.4.2 Riksdagsstyrelsen sammanträder på kallelse av talmannen. Om talmannen är förhindrad att närvara vid ett sammanträde, inträder någon av de vice talmännen som ordförande. En frånvarande ledamots plats intas av en ersättare som tillhör samma partigrupp. Riksdagsstyrelsen sammanträder inom stängda dörrar. Om styrelsen vill inhämta upplysningar av någon som inte tillhör styrelsen, får den kalla honom eller henne till ett sammanträde. De vice talmännen, de av gruppledarna som inte är ledamöter av styrelsen och riksdagsdirektören får delta i styrelsens överläggningar. 5 § överlägger i frågor av gemensamt intresse för verksamheten i kammaren, utskotten och . består av talmannen som ordförande samt utskottens och ordförande. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om uppdraget som riksdagsledamot. Bestämmelser om uppdraget finns även i 4 kap. 10–13 §§ regeringsformen. 2 § En ledamot har rätt till arvode för sitt uppdrag av allmänna medel. Närmare bestämmelser om arvode och ekonomiska villkor för ledamöter och ersättare finns i lag. Registrering av åtaganden och ekonomiska intressen Tilläggsbestämmelse 5.2.1 Bestämmelser om registrering av ledamöters åtaganden och ekonomiska intressen finns i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. 3 § En ledamot kan efter ansökan få ledigt från sitt uppdrag. Om en ledamot får ledigt för av minst en månad, ska ledamotens uppdrag utövas av en ersättare ledamoten är ledig. 4 § Talmannen beslutar om ledighet från uppdraget som ledamot med den begränsning som framgår av andra stycket. Kammaren beslutar om ledighet för andra skäl än sjukdom eller föräldraledighet om ledigheten avser en period om en månad eller längre. Om en ansökan om ledighet ges in då kammaren inte sammanträder och som varar än en månad, får dock talmannen besluta om ledigheten ska beviljas. Innehåll i ansökan om ledighet Tilläggsbestämmelse 5.4.1 En ansökan om ledighet ska vara skriftlig, innehålla de skäl som ansökan grundas på och avse en bestämd tid. Ansökan ska ges in till . 5 § När en ersättare ska inträda i stället för talmannen, en ledamot som tillhör regeringen eller för en ledig ledamot, ska talmannen kalla ersättaren till tjänstgöring. Talmannen ska då följa den ordning mellan ersättarna som har fastställts enligt lag. Om det finns särskilda skäl, får talmannen frångå denna ordning. Tilläggsbestämmelse 5.5.1 En ersättare som ska utöva uppdrag som ledamot ska få ett meddelande om vilken ledamot som han eller hon ersätter och om tiden för förordnandet. En ersättare kan få ett särskilt meddelande med besked om när uppdraget upphör. Ersättares ställning vid ledamots avgång 6 § Om en ledig ledamot lämnar sitt uppdrag, fortsätter den tjänstgörande ersättaren att utöva sitt uppdrag till dess att en ny ledamot har utsetts. 7 § För att talan ska få väckas mot en ledamot eller ett ingripande ska få göras i en ledamots personliga frihet krävs i vissa fall enligt 4 kap. 12 § första stycket regeringsformen medgivande. Detta gäller även i fråga om tidigare ledamöter. En ansökan om medgivande ska av åklagare, eller annan som vill väcka talan, ges in till talmannen. Om ansökan är så ofullständig att den inte kan läggas till grund för prövning eller om sökanden inte har gjort troligt att han eller hon är behörig att väcka talan eller begära denna åtgärd hos en myndighet, ska talmannen avvisa ansökan. I annat fall ska talmannen anmäla den vid ett sammanträde med kammaren. Tilläggsbestämmelse 5.7.1 En ansökan som avses i 7 § ska vara skriftlig och innehålla de omständigheter som ansökan grundas på. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –planering och ledning av sammanträden (2–6 §§), –sammanträden (7–14 §§), –rätten att yttra sig vid sammanträden (15–19 §§), –ärendedebatter (20–22 §§), –särskilda debatter (23 §), och –vissa gemensamma frågor (24–27 §§). Planering och ledning av sammanträden 2 § Talmannen beslutar om planeringen av arbetet i kammaren och om när kammaren ska sammanträda. Tilläggsbestämmelse 6.2.1 Talmannen ska inför ett beslut enligt 2 § samråda med riksdagsstyrelsen. 3 § Talmannen leder kammarens sammanträden. Tilläggsbestämmelse 6.3.1 Vid ledningen av kammarens sammanträden biträds talmannen av en kammarsekreterare. 4 § Talmannen får överlåta åt en vice talman att leda ett sammanträde. 5 § Ålderspresidenten leder ett sammanträde om talmannen och samtliga vice talmän har förhinder. 6 § Vid överläggning i ett ämne som är upptaget på föredragningslistan får talmannen inte yttra sig i sakfrågan. Detsamma gäller den vice talman eller ålderspresident som leder ett sammanträde. 7 § Ett sammanträde i kammaren ska vara offentligt enligt bestämmelserna i 4 kap. 9 § regeringsformen. Kammaren får besluta att ett sammanträde ska hållas inom stängda dörrar, om det krävs med hänsyn till rikets säkerhet eller i övrigt till förhållandet till en annan stat eller en mellanfolklig organisation. Om regeringen vid ett sammanträde ska lämna information till , får även regeringen besluta om stängda dörrar på de grunder som anges i andra stycket. 8 § Ledamöter och tjänstemän får inte obehörigen röja vad som har förekommit vid ett sammanträde inom stängda dörrar. Kammaren får besluta att i ett särskilt fall helt eller delvis upphäva tystnadsplikten. 9 § Kammaren sammanträder på kallelse av talmannen om inte annat föreskrivs i regeringsformen eller i denna lag. En kallelse ska anslås dagen före sammanträdet och minst i förväg. Om det finns synnerliga skäl, får kallelsen anslås . I så fall får sammanträdet hållas endast om mer än hälften av ledamöter medger det. Innehållet i en kallelse 10 § Det ska framgå av en kallelse om sammanträdet är ett arbetsplenum. Övriga uppgifter i kallelsen Tilläggsbestämmelse 6.10.1 Om ett val ska genomföras vid ett sammanträde, ska det anges i kallelsen. Avbrott i kammarens arbete efter ett beslut om extra val 11 § Om regeringen har beslutat om extra val, får talmannen på begäran av regeringen besluta att kammaren inte ska sammanträda under återstoden av valperioden. 12 § Talmannen får besluta att kalla kammaren till sammanträde då arbete i kammaren inte pågår. Ett sådant beslut ska fattas om regeringen eller minst 115 av ledamöterna begär det. Ett sammanträde ska hållas från det att en begäran om det har framställts. Ett sammanträde får hållas först sedan ledamöterna erhållit skälig tid att inställa sig från det att de underrättats om kallelsen. Ett sammanträde för arbetsplenum då arbetsplenum inte ingår i kammarens planering får hållas än från det att ledamöterna underrättades om kallelsen endast om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för att ärendet får avgöras. Meddelande om tid för extra sammanträde Tilläggsbestämmelse 6.12.1 Tidpunkten för det första sammanträdet som avses i 12 § ska offentliggöras. 13 § Talmannen ska till varje sammanträde upprätta en föredragningslista över vad som ska behandlas under sammanträdet. Undantag får göras för sådant som antas bli behandlat inom stängda dörrar. Föredragningslistan ska göras tillgänglig för ledamöterna. Det ska framgå av föredragningslistan om sammanträdet är ett arbetsplenum. Vid sammanträdet ska ärenden och val behandlas i den ordning som de tagits upp på föredragningslistan. Yrkanden som ska tas upp först på föredragningslistan Tilläggsbestämmelse 6.13.1 Yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, statsministeromröstning enligt 6 kap. 3 § regeringsformen, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring, ska tas upp som första punkt på föredragningslistan. Om det finns fler än ett sådant yrkande, ska de tas upp i den ordning de nu har angetts. Talmannen får bestämma en annan ordning mellan statsministeromröstning och ett yrkande om misstroendeförklaring. Vad som ska tas upp på föredragningslistan Tilläggsbestämmelse 6.13.2 Utöver vad som framgår av 6.13.1 ska följande tas upp på föredragningslistan: 2.propositioner, skrivelser från regeringen, framställningar och redogörelser från riksdagsorgan, motioner och EU-dokument som ska hänvisas till utskott, 3.betänkanden och utlåtanden från utskott som ska bordläggas, debatteras eller avgöras och om ett utskott eller talmannen har föreslagit att ett ärende ska avgöras än som avses i 11 kap. 2 § första stycket, 4.beslut och information om att sammansättningen av ledamöter ändras, 5.andra beslut som ska fattas av kammaren, och 6.övriga frågor i den omfattning som talmannen bestämmer. Vidare ska meddelande om att en särskilt anordnad debatt ska äga rum tas upp på föredragningslistan. Därutöver bör ett meddelande om att ett statsråd kommer att lämna muntlig information tas upp på föredragningslistan. Om det är möjligt ska även ett yrkande om att ett lagförslag ska vila tas upp på föredragningslistan. Beslut om avslutning och ajournering av ett sammanträde 14 § Beslut att ett sammanträde ska avslutas eller att ett uppehåll ska göras i ett pågående sammanträde fattas av kammaren utan föregående överläggning. Rätten att yttra sig vid sammanträden 15 § Varje ledamot och statsråd får, med de undantag som föreskrivs i denna lag, fritt yttra sig i alla frågor som är under behandling och om lagligheten av allt som sker vid sammanträdet. 16 § Den som har ordet ska begränsa sitt anförande till det ämne som behandlas.