frsrdg · H204JO1 · 2014-11-11 00:00:00 — Då vårdnadshavarna inte tillfrågats om sin inställning i saken fanns det inte förutsättningar för skolsköterskan att hålla samtalen. Vidare hade skolsköterskan kunnat underlåta att berätta för, i detta fall, fadern om vad som kommit fram vid samtalen endast om det funnits skäl att anta att eleven skulle komma att lida betydande men om information lämnades. Utred- ningen ger inte stöd för att omständigheterna var sådana i detta fall. JO ut- talar sammanfattningsvis att det var fel av skolsköterskan både att hålla sam- talen med eleven utan vårdnadshavarnas samtycke och att inte efteråt infor- mera om vad som kommit fram vid samtalen. . framförde i en anmälan klagomål mot skolsköterskan vid , Västra Innerstadens stadsdelsförvaltning i kommun. . anförde bl. a. följande. Skolsköterskan förde –samtal med hans dotter , född , gällande hennes hemsituation. Han hade inte vetskap om samtalen trots att han är vårdnadsha- vare. Merparten av gångerna hämtades av skolsköterskan i klassrummet under lektionstid. bröt ihop när hon berättade att hon mot sin vilja blivit utfrågad av skolsköterskan. hade känt sig pressad att leverera svar till skolsköterskan. Skolsköterskan skulle ha inhämtat hans till- stånd till att hålla samtalen med . – Skolan hade inte behövt göra anmälan U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 014 /1 5:JO1 till om han hade fått information om att mådde dåligt och kunnat delta i eventuella samtal i ett tidigt skede. Utredningen hos socialtjäns- ten, som avslutades utan några insatser, medförde ytterligare påfrestning för . Handlingar i ärendet inhämtades från Ribersborgsskolan. Västra Innerstadens stadsdelsfullmäktige i kommun anmodades där- efter att inkomma med utredning och yttrande angående bl.a. i vilken omfatt- ning hade fört samtal med flickan och på vems initiativ sam- talen hade ägt rum. I remissvaret anfördes bl.a. följande. Skolsköterskan fick inledningsvis allmän information från klassläraren på lågstadiet att . bl.a. var duktig i konståkning och att hon tränade mycket samt att fadern hjälpte henne med detta. /(årskurs 3) kontaktade . skolsköterskan för kvalsterallergi. Skridskoåkningen togs också upp i samtalet, men då inte fick astmabesvär därav var det ju enbart bra för hennes hälsa. träffade skolläkaren moder på sin mottagning med anledning av astmabesvär. Modern berättade vid det tillfället att relationen var dålig mellan föräldrarna och att de hade svårt att komma överens. träffade skolsköterskan för vikt och längdmät- ning inför utredningen av astma. Skolsköterskan frågade då också hur det gick med hennes träning. Skolsköterskan menar att frågor som dessa är naturliga i umgänget med barn och ställs oavsett vem barnet är. svarade då att hon ville sluta med konståkningen, då det inte var roligt. ringde skolsköterskan till individ- och familjeomsorg för att få råd hur att göra i en situation med föräldrar som inte är överens och där barnen sitter i kläm. Denna rådfrågan gjorde skolsköterskan anonymt, dvs. hon namngav inte familjen. försökte skolsköterskan få kontakt med modern för att höra om tid för astmautredning. svarade, då modern inte var hemma. uppsökte skolsköterskan, då hon hade ramlat på skolgården och därför behövde plåstras om. (årskurs 4) sökte skolsköterskan p.g.a. and- nöd. Skolsköterskan ringde modern, som själv är sjuksköterska, och som därefter kom och hämtade . Hon grät, då hon fått ett slag på halsen. Hon tröstades av skolsköterskan. Skolsköterskan frå- gade vidare hur hon hade det. Hon berättade att hon inte hade det bra. Hon var rädd för att göra sin pappa arg, eftersom hon hade slutat med konståk- ningen. Hon uppgav att pappan inte tyckte om detta. träffade skolsköterskan för uppföljning. An- nie berättade då att det var som tidigare att mamman och pappan inte pra- tade med varandra. uppsökte skolsköterskan och talade om att det var viktigt att själv bestämmer och tänker vad hon vill göra på sin fritid med sin scouting och dans. Skolsköterskan berättade att hon skulle försöka ordna ett möte med föräldrarna. 2 014 /1 5:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N ringde skolsköterskan fadern. Han uppgav bl.a. att han inte ville gå på öppenvårdsmottagning benämnt Samtalskraft, då samarbetet mellan modem och honom var dåligt. sökte upp skolsköterskan p.g.a. andnöd efter att ha sprungit och inhalerat. lugnades ner av skolsköterskan. verkade glad och berättade att hon skulle på ett scoutläger i decem- ber. De överenskom att de skulle träffas veckan därpå. vaccinerades och allt var bra. Hon var glad. Hon berättade att hennes pappa hade skaffat en lägenhet och att hon skulle åka med pappan till farföräldrarna över julen. Det var bättre nu hemma hos An- nie. Vidare samtalade skolsköterskan med om hur hon ska kunna säga ifrån när föräldrarna pratade illa om varandra. Skolsköterskan och An- nie kom överens om att träffas igen efter jullovet. träffade skolsköterskan i samband med en hälsokontroll av årskurs 4. uppgav vid besöket att hon mådde bra. plåstrades om av skolsköterskan efter att ha ramlat på skolgården. hade skolsköterskan ett samtal med på lä- rarens begäran. uppgav då att hon inte vill vara hos pappan, eftersom han hade pratat illa om hennes kamrater. gjorde skolsköterskan en anmälan till socialtjäns- tens individ- och familjeomsorg i stadsdelsförvaltningen Västra Innersta- den med stöd av 14 kap. l § socialtjänstlagen, då det förelåg misstanke om att ”far illa”, i anmälan uppgav skolsköterskan att hade uttryckt till skolsköterskan svårigheter mellan föräldrarna att komma överens. var ledsen för detta och tyckte att föräldrarna inte lyssnade till hur hon ville ha det. Hon tyckte att hon blev tvingad i umgänget med föräldrarna och hon kände att hon inte fick välja själv. uttryckte också att det ställdes frågor av respektive förälder om den andra föräldern och om hur det var där. I skolan hade hennes lärare på lågstadiet och läraren i dåvarande klass, vid tiden för anmälan, uttryckt oro för att inte hade det bra. Båda föräldrarna uttryckte att de inte kunde samarbeta och ville inte heller träffa varandra, vilket medförde att fick bära ”bördan”. Vissa möten efter perioden som avses i anmälan mellan skolsköterskan och uppsökte skolsköterskan för huvudvärk. Hon kon- taktade pappan och att det var ok att gick hem. kom ledsen och gråtande med sin lärare till skolsköterskan. Det hade varit på detta sätt . berättade att mamman och pappan var sådana ovänner. Med anledning härav ringde skolsköterskan till och berättade att mådde dåligt. ringde skolsköterskan till med anled- ning av att skolvaktmästaren hade ringt till skolsköterskan och berättat att skolvaktmästaren hittat ledsen i gymnastiksalen. Hon be- rättade då om sina skuldkänslor, att hon inte ville vara hos sin pappa, att mamman inte mådde bra samt att hon inte vill leva längre. Vaktmästaren ombads också ringa till för att berätta om allvaret i situation. Utredning om skolsköterskans egna synpunkter på kontakterna med Stadsdelsfullmäktige har från skolsköterskan inhämtat att ursprunget till samtalen med var hennes astmabesvär. Vid samtalen med har hon aldrig försökt att pressa fram några svar från . U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 014 /1 5:JO1 mit till stånd för att ge stöd i en för henne svår situation, när klasslä- raren eller själv bedömt att stöd behövdes av henne. Många frågor har enligt skolsköterskan varit helt öppna som t ex hur har det. Sam- talen har aldrig hållits mot egen vilja. Vid de tillfällen som skolskö- terskan och kommit överens att träffas igen och sedan med- delat att hon mår bra har träffen ställts in och inga samtal har förts. Vidare har skolsköterskan uppgett att viktigast för henne har varit att har haft en vuxen som hon kunnat tala med och som är neutral i föräldrarnas vårdnadskonflikt. Skolsköterskan har vidare uppgett att är en varm och känslomässig person som har ett behov att prata. Stadsdelsfullmäktige har tagit del av invändningar i JO-anmälan och vill därför bemöta dem sammanfattningsvis enligt följande. Stadsdelsfullmäktige fäster tilltro till skolsköterskans uppgifter att hon aldrig har försökt pressa fram några svar från , utan samtalen har kommit till stånd för att ge stöd i en för henne svår situation i föräld- rarnas vårdnadskonflikt, när klassläraren eller själv har bedömt att stöd behövdes av en skolsköterska. Samtalen bedöms inte heller har hållits mot egen vilja. Stadsfullmäktige delar också skolsköterskans bedömning att det funnits fog för att göra anmälan till individ- och familjeomsorg en- ligt 14 kap. l § socialtjänstlagen i de fall farit illa i föräldrarnas vård- nadskonflikt utifrån barnets skyddsaspekt. Nämnda lagrum är ju undantags- bestämmelse från skolsköterskans stränga sekretess enligt 25 kap. l § of- fentlighets- och sekretesslagen (OSL). När anmälningsskyldighet är stad- gad i lag får/ska sekretessen brytas (10 kap. 28 § OSL) Vårdnadshavare har i regel rätt att ta del av uppgifter rörande sitt barn. Detta får anses följa av vårdnadshavarens rätt och skyldighet att företräda barnet i personliga förhållanden (se bl.a. 6 kap. 2 och 11 §§ jämfört med 12 kap. 3 § andra stycket OSL). Stadsdelsfullmäktige delar dock skolsköterskans bedömning att under föräldrarnas då rådande osämja riskerade att lida betydande men och därför inte kontaktat och informerat föräldrarna med stöd av 12 kap 3 § andra stycket 1. OSL [rätteligen 12 kap. 3 § första stycket 1, JO:s anm.], dvs. sekretess i förhållande till vårdnadshavare, om de samtal med , som rört hennes mående till följd av den rådande vårdnadskonflikten mel- lan föräldrarna. Av förarbetena till undantagsregeln i 12 kap. 3 § andra stycket 1. 1988/89:67 s. 37 ff.) framgår att det finns situationer där vårdnadshavare och barn står i motsatsförhållande till varandra och där det i vissa fall, oavsett barnets ålder, skulle vara till skada för barnet att lämna ut sekretesskyddade uppgifter till föräldrarna. Det kan vara fallet i t.ex. vårdnads- och umgängestvister, vid behandling av sådana störningar hos barnet som har sitt ursprung i familjeförhållandet och i omhändertagande- situationer. Det förelåg således i detta enskilda fall speciella skäl med hänsyn till tvisten föräldrarna emellan som tydde på att aktivt lämnande av information om vad den underårige berättat för skolsköterskan skulle kunna komma att missbrukas av vårdnadshavaren inom ramen för den pågående konflikten vårdnadshavarna emellan och medföra att barnet kom i en ännu svårare sits, se prop. 1988/89:67 s. 38 och prop. 2008/09:150 s. 370 f. Skolan ska vara en fredad zon för barnet. Skolan ska alltid förhålla sig neutralt när vård- nadshavare tvistar. Skolan har en skyldighet att se till barnets bästa utifrån barnets perspektiv. 2 014 /1 5:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N Jfr Kammarrättens i dom i mål nr 2046-05. Jfr även Högsta förvaltningsdomstolens domar RA Notis 1992:117, RÅ Notis 1994:151 samt JO:s ämbetsberättelse 1998/99 s. 464). Sammantaget bestrider stadsdelsfullmäktige således att skolsköterskans handläggning av ärendet stridit mot lag. Skolsköterskan har fullgjort sina åligganden enligt skol- och hälso- och sjukvårdslagen. Skolsköterskan har endast verkat inom ramen för barnets bästa. Barnet bereddes en fredad zon från konflikten som rådde mellan föräldrarna som innebar, vilket utvecklats ovan att barnet inte mådde bra. . kommenterade remissvaret. Han anförde bl.a. följande. Uppgifterna i remissvaret är i vissa delar oriktiga. blev hämtad mot sin vilja i klass- rummet av skolsköterskan vid 15–20 tillfällen. Även klassföreståndare, som var närvarande alla gånger blev hämtad, valde att inte informera honom. – Bestämmelsen i 12 kap. 3 § första stycket 1 OSL är inte tillämplig i detta fall. skulle inte ha tagit någon skada av att han informerats om de uppgifter som framkommit vid samtalen. – mår fortfarande dåligt av de många förhörsliknande samtalen med skolsköterskan. I ett beslut anförde JO följande. Av utredningen framgår att skolsköterskan hade ett stort antal kontakter med dotter . De flesta av de redovisade kontakterna rörde sådant som naturligt faller inom elevhälsovården, som t.ex. astmabesvär och omplåst- ring av sårskador. Skolsköterskan har dock även vid ett antal tillfällen tagit initiativ till och fört samtal med om hennes hemsituation. Myndigheten har i remissvaret redovisat fyra kontakter av den karaktären. . har i sitt yttrande över remissvaret uppgett att det rört sig om 15–20 tillfällen. Eftersom uppgifterna är motstridiga och då jag inte bedömer det som meningsfullt att vidta ytterligare utredningsåtgärder i saken har jag att utgå från myndighetens redovisning. Frågan är, oavsett antalet samtal, om skolsköterskan agerade kor- rekt när hon dels förde dessa samtal med utan att faderns – som också var vårdnadshavare – inställning inhämtades, dels underlät att informera ho- nom om de uppgifter som lämnat. Av 6 kap. 11 § , FB, framgår att vårdnadshavaren har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Vårdnadshavaren ska därvid i takt med barnets stigande ålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål. Samarbete mellan hem och skola bygger på ömsesidig information. Enligt Läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 ska lära- ren samverka med och fortlöpande informera föräldrarna om bl.a. elevens skol- situation (avsnitt 2.4). Vidare har rektor ett ansvar för att kontakt upprättas mel- lan skola och hem, om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan (avsnitt 2.8). Det ovan anförda innebär inte att skolan är skyldig att informera vårdnads- havare om allt som rör eleven. En prövning måste göras i varje enskilt fall och hänsyn tas till vad saken gäller samt elevens ålder och personliga mognad. U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 014 /1 5:JO1 och i vilken utsträckning information ska lämnas är ytterst en bedömnings- fråga. Enligt 12 kap. 3 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, gäller sekretess till skydd för en enskild, om den enskilde är underårig, även i förhållande till dennes vårdnadshavare. Sekretessen gäller dock inte i förhållande till vårdnadshavaren i den utsträckning denne enligt 6 kap. 11 § FB har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör den un- deråriges personliga angelägenheter. Det finns inte någon åldersgräns angiven till ledning för bedömningen av vem som disponerar över sekretessen beträffande uppgifter som en underårig har lämnat till t.ex. en skolsköterska. Svaret på frågan blir beroende av den unges mognad och utveckling i det enskilda fallet. Vid prövningen kommer av naturliga skäl den unges ålder ofta att kunna vara vägledande, men det finns också anledning att väga in de aktuella uppgifternas innehåll samt vilken typ av ärende som det är frågan om. Även om barnet inte nått en sådan mognad att det fått ett integritetsskydd mot föräldrarna följer av 12 kap. 3 § första stycket 1 OSL att sekretess gäller till skydd för en underårig även i förhållande till vårdnadshavaren, om det kan antas att den underårige lider betydande men om uppgiften röjs för vårdnads- havaren. Med betydande men avses t.ex. att den unge kan skadas allvarligt psy- kiskt, fysiskt eller på annat sätt om uppgiften lämnas. I förarbetena till bestäm- melsen anges att det finns situationer där vårdnadshavare och barn står i mot- satsförhållande till varandra och där det i vissa fall, oavsett barnets ålder, skulle vara till allvarlig skada för barnet att en uppgift lämnas ut till vårdnadshavaren. För tillämpning av undantagsregeln är det däremot inte tillräckligt att den unge finner det obehagligt att föräldrarna får ta del av uppgifterna eller tror att vård- nadshavaren ska vidta åtgärder som den unge motsätter sig men som inte kan anses medföra betydande men för den unge. Undantagsregeln tar sikte på de mest angelägna fallen där det kan finnas behov av att skydda barnen mot vård- nadshavaren, antingen därför att det är fråga om särskilt integritetskänsliga uppgifter eller därför att uppgifterna kan missbrukas av vårdnadshavaren på ett sätt som allvarligt skadar barnet. Det kan vara fallet i t.ex. vårdnads- och um- gängestvister, vid behandling av sådana störningar hos barnet som har sitt ur- sprung i familjeförhållandet och i omhändertagandesituationer (prop. 1988/89:67 s. 37 f.). Om sekretess inte gäller i förhållande till vårdnadshavaren förfogar denne enligt 2 § ensam eller, beroende på den underåriges ålder och mognad, tillsam- mans med den underårige över sekretessen till skydd för den underårige (12 kap. 3 § andra stycket OSL). Stadsdelsfullmäktige har i sitt remissvar uppgett att samtalen hållits för att ge stöd till som befann sig i en svår situation på grund av föräldrarnas konflikt. Fullmäktige har åberopat undantagsregeln i 12 kap. 3 § första stycket 1 OSL och anfört att det med hänsyn till tvisten mellan föräldrarna fanns spe- ciella skäl att inte informera . om vad berättat. Skolsköterskan bedömde att skulle kunna hamna ”i en ännu svårare sits” om fadern in- formerades om samtalen där , enligt remissvaret, bl.a. gett uttryck för att hon inte ville vara hos honom. 2 014 /1 5:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N var endast när samtalen ägde rum. för att skolsköterskan kunde föra samtal med om hennes hemsituation bara om hennes vårdnadshavare gav sitt samtycke till detta. att vårdnadshavarna inte tillfrågades om sin inställning i saken. grunden fanns det alltså inte förutsättningar för skolsköterskan att hålla samta- När det gäller frågan om skolan kunde underlåta att informera fadern om vad som kom fram vid samtalen gör jag följande bedömning. Vårdnadshavarna hade visserligen en inbördes konflikt vid den aktuella tid- Utredningen ger dock enligt min mening inte stöd för att omständig- heterna var sådana att det fanns skäl att anta att skulle komma att lida betydande men om . fick information om de uppgifter som dottern Som redogjorts för ovan är det inte tillräckligt för en tillämpning av undantagsregeln i 12 kap. 3 § första stycket 1 OSL att barnet tycker att det är obehagligt att föräldrarna får ta del av uppgifter. Sammanfattningsvis anser jag alltså att skolsköterskan agerade felaktigt både genom att hålla samtal med om hennes hemsituation utan att först inhämta medgivande från, såvitt här är aktuellt, fadern och genom att inte in- formera honom om vad som framkommit vid samtalen. Hon förtjänar kritik för Av 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) följer att bl.a. skolpersonal är skyl- dig att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. Det är sedan socialnämndens uppgift att utreda vilken grund som kan finnas för uppgiften och utreda eventuellt be- hov av åtgärder. Vad som kommit fram rörande skolans anmälan till föranleder inte någon åtgärd eller något uttalande från min sida. Inte heller vad . i övrigt anfört ger mig anledning att vidta någon åtgärd eller att göra något uttalande. Med den kritik som uttalats ovan avslutas ärendet. U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 014 /1 5:JO1 Kritik mot ordföranden i en han ensam har beslutat om ett förbud för åhörare att göra inspelningar med ljud och bild under ett styrelsesammanträde som var öppet för allmänheten (Dnr 6356-2012, 6488-2012) Beslutet i korthet: Vid ett sammanträde som var öppet för allmänheten be- slutade ordföranden i Utbildningsstyrelsen i kommun (som är en nämnd) om en ordningsregel som innebar att åhörarna inte fick göra inspelningar med ljud och bild under en del av sammanträdet. JO konstaterar att en nämnd i princip kan besluta om ord- ningsregler som innebär att åhörare vid ett öppet sammanträde inte får spela in med ljud och bild. Regeln får dock inte vara godtycklig, diskriminerande eller på annat sätt föranledd av ovidkommande skäl. Enligt JO är den själv- klara utgångspunkten att det ska vara tillåtet för åhörare att göra ljud- och bildupptagningar vid öppna sammanträden. Utredningen ger inte underlag för JO att hävda att det inte fanns en godtagbar grund för ordningsregeln i det aktuella fallet. Det är dock enligt som ska besluta om en ordningsregel av det här slaget. Styrelsens ordförande får därför kritik för att han ensam beslutade om ordningsregeln. Bakgrund och anmälningar till JO höll Utbildningsstyrelsen i kommun ett samman- träde vid vilket styrelsen tog ställning till ett förslag till en ny grundskoleorga- nisation. Sammanträdet, som var öppet för allmänheten (alltså offentligt), ledd- des av utbildningsstyrelsens ordförande . I två anmälningar till JO framfördes klagomål mot hur agerade mot åhörarna under sammanträdet. Båda anmälningarna prövas i detta beslut. (JO:s ärende dnr 6356-2012) . anförde bl.a. följande. hade tillsam- mans med föreningen demokrati planerat att sända mötet live på inter- net. Det berodde på att flera personer som var intresserade var hemma med små barn. förbjöd dem att sända live från mötet. Han förbjöd även åhörare att filma, spela in eller på annat sätt rapportera från mötet. beslutade om dessa inskränkningar utan att fråga övriga ledamöter i sty- relsen. – Under en paus i sammanträdet blev . konfronterad av som bl.a. frågade honom vem som hade filmat och rapporterat från mötet på Facebook. (JO:s ärende dnr 6488-2012) . anförde bl.a. att enväldigt dikterade mötesregler och försökte hindra åhörares rapportering via Facebook från mötet. – . framförde även klagomål mot den ”politiska koalitionsledningen i 2 014 /1 5:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N kommun”, bl.a. för att underlaget för det aktuella beslutet varit bristfälligt och för att beslutsprocessen varit stängd. JO begärde att Utbildningsstyrelsen i kommun skulle yttra sig över det som . och . hade framfört om att åhörare förbjudits att filma, spela in och rapportera direkt från sammanträdet på internet (Facebook). Av ett protokoll från utbildningsstyrelsens sammanträde framgick att styrelsen inte var enig i fråga om hur yttrandet till JO skulle utfor- mas. Utbildningsstyrelsen (dvs. styrelsens majoritet) beslutade att som sitt re- missvar till JO översända ett yttrande där i huvudsak följande anfördes: Kommunens styrdokument ”Gemensamma bestämmelser för nämnder och styrelser i kommun” anger att samtliga nämnder och styrelser re- kommenderas att hålla sina sammanträden öppna för allmänheten. I linje med detta var utbildningsstyrelsens sammanträde öppet för åhörare. Sammanträdet samlade ett förhållandevis stort antal åhörare, 40–60 per- soner. Sammanträdet leddes av utbildningsstyrelsens ordförande . Ordförande inledde mötet med att uttrycka uppskattning över det stora antal åhörare som sammanträdet samlat. Ordförande informerade om vissa ordningsregler, däribland att upptagning av bild och ljud under beslutsöverläggningarna avseende ärende om förändrad skolorganisation inte var tillåtet. Det motiv som anfördes var att syftet med sammanträdet kunde äventyras, nämligen ledamöternas möjlighet att på sakliga grunder och fria från yttre påverkan under sammanträdet fatta beslut å medborgar- nas vägnar. Ordförande meddelade sin uppfattning att med hänsyn till om- sorg om beslutsprocessen var alternativet att underställa utbildningsstyrel- sen frågan om att helt utesluta åhörare från sammanträdet, vilket bedömdes som ett sämre alternativ ur öppenhetssynpunkt. Mot bakgrund av tidigare händelser understöddes ordförandes beskrivning av enskilda ledamöter som muntligt delgav att upptagning av bild och ljud för livesändning till en bredare publik skulle ha en hämmande effekt på möjligheten att under det aktuella sammanträdet utöva uppdraget som förtroendevald. Andra ledamöter ifrågasatte den ak- tuella ordningsregeln. Ordföranden meddelade inte något förbud mot att rapportera om det på- gående mötet på Internet/Facebook.