frsrdg · H204RS1 · 2014-12-15 00:00:00 — får även erbjuda ledamöterna stöd för annan vidareutbildning inom ramen för uppdraget som ledamot av . 7 § Det finns regler om stöd till språkutbildning för riksdagsledamöterna i lagen (2015:000) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . Teknisk och elektronisk utrustning 8 § ska tillhandahålla ledamöter sådan teknisk och elektronisk utrustning som behövs för att utföra uppdraget som ledamot i . 9 § En ledamot som är ledig från uppdraget får behålla den tekniska och elektroniska utrustningen. Om det finns särskilda skäl, får utrustningen dock krävas tillbaka under ledigheten. 10 § får besluta om ersättning för de kostnader som en ledamot har för att han eller hon inom riksdagsuppdraget använder någon annan teknisk och elektronisk utrustning än utrustning som tillhandahålls av . 1 § En ledamot ska ha tillgång till tillfällig barnverksamhet för de barn till ledamoten som är mellan ett och . Även barn till en ledamots partner och barn som är familjehemsplacerade hos ledamoten får delta i barnverksamheten. 2 § Barnverksamheten är avgiftsfri. 2014/15:RS1 2 LAGTEXT 1 § En ledamot som tillgodoräknas pensionsrätt enligt bestämmelserna i detta kapitel har rätt till ålderspension. 2 § Pensionsrätt ska tillgodoräknas en ledamot för som han eller hon har fått något sådant arvode som avses i 4 § första stycket eller sjukpension enligt denna lag. Pensionsrätt för tid ska dock tillgodoräknas enligt vad som anges i 5–7 §§. 3 § Pensionsrätten för en månad ska utgöra av den del av underlaget enligt 4 § som inte överstiger 0,625 inkomstbasbelopp och av den del av underlaget som överstiger 0,625 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. 4 § Underlaget för pensionsrätten ska utgöras av 1. talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3. tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, och 4. arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Vid en beräkning av underlaget ska till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag som gjorts enligt 3 kap. 5 och 6 §§. Om en ledamot under en månad har fått sjukpension, och då inte har haft rätt till arvode enligt första stycket, ska underlaget för pensionsrätten i stället utgöras av det arvode som ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med förändringen av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år pensionsrätten avser. 5 § Pensionsrätt för tid ska utgöra 1. för tid som talman , multiplicerat med det antal dagar som talmansuppdraget har fullgjorts, delat med 30,4 2. för tid som ledamot , multiplicerat med det antal dagar som ledamotsuppdraget har fullgjorts, delat med 30,4, och av tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myn- digheter och organ som har utbetalats –2009 och arvode enligt 1 § 3 nämnda lag i dess lydelse före för uppdrag i revisorer –. 6 § Med tid som ledamot enligt 5 § 2 ska tid med sjukpension jämställas, men tid med sjukpension som grundas på talmansarvode ska jämställas med tid som talman. Med tid som ledamot enligt 5 § 2 ska också jämställas tid som ledamot av före . 7 § Pensionsrätt enligt 5 och 6 §§ ska inte tillgodoräknas, om ledamoten har rätt till egenpension enligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter eller motsvarande äldre lagstiftning. Pensionsrätt enligt 5 och 6 §§ ska inte heller tillgodoräknas för tid som tillgodoräknas ledamoten som pensionsgrundande enligt artikel 28 i beslut nr 684/2005/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. 8 § Ålderspension ska utgöra summan av de pensionsrätter som tillgodoräknas multiplicerat med 1,19. Varje pensionsrätt ska räknas om med förändringen av inkomstindex mellan det år pensionsrätten avser och det år ålderspensionen börjar betalas ut. Pensionsrätt enligt 5–7 §§ ska vid omräkningen anses avse 2009. Om balansindex har fastställts ålderspensionen börjar betalas ut, ska beräkningen i stället göras med hänsyn till detta index. Om pensionsrätt tillgodoräknas för fler än 360 månader, ska ålderspensionen grundas endast på pensionsrätterna . Pensionsrätt som tillgodoräknas enligt 5–7 §§ ska anses avse det antal månader som motsvarar antalet tjänstgöringsdagar enligt 5 § 1 och 2 delat med 30,4. 9 § Om ålderspensionen börjar tas ut före den månad då ledamoten fyller ska pensionen minskas för som återstår till den månad då han eller hon fyller . Om uppehåll görs i utbetalningen före den månad då ledamoten fyller , ska ålderspensionen, när den åter betalas ut, minskas för som den har tagits ut och som vid den fortsatta utbetalningen återstår till den månad då ledamoten fyller . Till den del ålderspensionen grundas på pensionsrätt för tid efter det tidigare uttaget ska minskningen inte avse det antal månader som ålderspensionen tidigare tagits ut. 10 § Ålderspensionen ska räknas om med hänsyn till förändringen av inkomstindex och det år som pensionsutbetalningen avser 2014/15:RS1 2 LAGTEXT dividerat med talet 1,016. då balansindex har fastställts ska beräkningen i stället göras med hänsyn till detta index. 11 § En ledamot som vid sin avgång, dock senast vid utgången av /14, har fyllt och fullgjort minst sex i har rätt till ett tilläggsbelopp till ålderspensionen enligt vad som anges i denna paragraf och i 12 §. Tilläggsbeloppet ska utgöra skillnaden mellan jämförelsebeloppet enligt 13–17 §§ eller 18 § och ålderspensionen . Om ålderspensionen har tagits ut före den månad då ledamoten fyller , ska det bortses från den minskning som detta leder till. I antalet fullgjorda i enligt första stycket ska inräknas tid som ledamot av före . I antalet fullgjorda i ska också inräknas tid då en ledamot har varit statsråd, om statsrådstiden har påbörjats och inte gett rätt till statsrådspension. 12 § ska inte betala tilläggsbelopp för tid före den månad då ledamoten fyller . Tilläggsbelopp ska inte heller betalas till en ledamot som har rätt till egenpension enligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter eller motsvarande äldre lagstiftning. 13 § Jämförelsebeloppet ska beräknas som antalet fullgjorda , högst tolv, i , senast vid utgången av /14, delat med talet tolv och multiplicerat med av den del av underlaget enligt 14 § som inte överstiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp, av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 förhöjda prisbasbelopp, och av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 förhöjda prisbasbelopp. 14 § Underlaget för beräkningen av jämförelsebeloppet enligt 13 § ska utgöras av medeltalet av de arvoden enligt 15 § som en ledamot har haft under fem kalenderår närmast före avgångsåret. Arvodena ska därvid räknas om till nivån för det sista kalenderåret före avgångsåret med hjälp av prisbasbeloppet. Kan en ledamot inte tillgodoräknas arvoden för fem kalenderår enligt första stycket, ska underlaget enligt 13 § utgöras av medeltalet av beloppen för de hela kalenderår som kan tillgodoräknas. Kan endast ett helt kalenderår tillgodoräknas, ska underlaget utgöras av arvodet för . Kan inte ett helt kalenderår tillgodoräknas, ska underlaget utgöras av det genomsnittliga arvodet för de hela kalendermånader som kan tillgodoräknas multiplicerat med tolv. 15 § Arvode som avses i 14 § är 1.talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2.ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3.tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, och 4.arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 5.arvode enligt 2 kap. 2 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , och 6.arvode till statsråd, om statsrådstid inräknas enligt 16 §. 16 § I antalet fullgjorda i ska inräknas tid som ledamot av före . I antalet fullgjorda i ska också inräknas tid då en ledamot har varit statsråd, om statsrådstiden har påbörjats och inte har gett rätt till statsrådspension. 17 § Jämförelsebeloppet ska anknytas till prisbasbeloppet för året före avgångsåret och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet. 18 § Vid beräkning av tilläggsbelopp för den som har varit talman ska jämförelsebeloppet, om det blir högre än beloppet enligt 13–17 §§, utgöras av det belopp som han eller hon skulle ha fått i talmanspension från och med den månad då han eller hon fyller enligt de bestämmelser om talmanspension som gällde vid utgången av 2009. 19 § Ålderspension ska betalas tidigast från och med den månad då ledamoten fyller och längst till och med den månad då ledamoten avlider. Ålderspension ska inte betalas med talmansarvode eller ledamotsarvode. Ålderspension ska inte heller betalas med arvode eller övergångsersättning enligt beslut nr 684/2005/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. Ålderspension understigande 0,025 inkomstbasbelopp ska inte betalas ut. 20 § Den som vill ha ålderspension ska ansöka om det hos . 2014/15:RS1 2 LAGTEXT Ålderspension ska tidigast betalas från och med den månad då ansökan kommer in till . 1 § En ledamot har rätt till sjukpension för tid då han eller hon får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. För rätt till sjukpension enligt första stycket krävs det att arbetsförmågan på grund av sjukdom eller någon annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan har blivit helt eller i det närmaste helt nedsatt och att arbetsförmågan oavbrutet är nedsatt i sådan omfattning till dess att han eller hon får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning. 2 § ska betala sjukpension längst till och med månaden före den månad då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. 3 § Underlaget för sjukpensionen ska utgöras av de arvoden som avses i 9 kap. 4 § första stycket för den månad då arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt nedsatt, multiplicerat med tolv, men underlaget ska endast utgöras av arvode som avses i 9 kap. 4 § första stycket 1 och 2. 4 § Sjukpension ska utgöra av den del av underlaget enligt 3 § som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, av den del av underlaget enligt 3 § som överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, och av den del av underlaget enligt 3 § som överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. 5 § Sjukpension ska på ett underlag enligt 3 § upp till 7,5 prisbasbelopp minskas med sådan ersättning enligt socialförsäkringsbalken på grund av arbetsskada som avser samma inkomstbortfall som sjukpensionen. 6 § Sjukpensionen ska anknytas till prisbasbeloppet då arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt nedsatt och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet. 7 § Den som vill ha sjukpension ska ansöka om det hos . Sjukpension ska inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. 8 § Den som får sjukpension är skyldig att senast inom en månad från beslut anmäla till att sjukersättningen eller aktivitetsersättningen upphör eller att hel sådan förmån minskas till partiell förmån. 9 § Har sjukpension felaktigt betalats ut på grund av att anmälningsskyldigheten inte fullgjorts, ska pensionstagaren betala tillbaka det felaktigt utbetalda beloppet. På det återkrävda beloppet ska ränta tas ut efter den räntesats som anges i räntelagen (1975:635) från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats. Återkravet och kravet på ränta får efterges helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. 1 § ska betala efterlevandepension efter den som vid sin död 1.var ledamot av , 2.fick sjukpension enligt denna lag, eller 3.fick ålderspension enligt denna lag som överstiger 1,5 inkomstbasbelopp. Med den som avses i första stycket 3 ska jämställas den som har fyllt och hade haft rätt till ålderspension som överstiger 1,5 inkomstbasbelopp om pensionen hade börjat tas ut. 2 § ska betala efterlevandepension till en efterlevande maka eller make som stadigvarande sammanbodde med ledamoten, när ledamoten avled. Med efterlevande maka eller make jämställs en ogift person som stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot, när ledamoten avled. Detta gäller dock bara om personen har varit gift med eller har eller har haft barn med den ledamot som avlidit eller, när dödsfallet inträffade, väntade barn med ledamoten. 2014/15:RS1 2 LAGTEXT ska betala efterlevandepension också till efterlevande barn. 3 § ska betala efterlevandepension till maka eller make från och med månaden efter dödsfallet och därefter enligt vad som föreskrivs i 4 § första stycket. 4 § Utöver efterlevandepension enligt 3 § ska sådan pension betalas till maka eller make från och med det sjunde året efter den månad då dödsfallet ägde rum, om den ledamot som har avlidit var född eller tidigare, och hade fullgjort minst sex i . Detta gäller dock bara om äktenskapet har ingåtts eller samboförhållandet har inletts och senast den dag då ledamoten fyllde . Efterlevandepension enligt denna paragraf ska längst betalas till dess den efterlevande makan eller maken ingår äktenskap. I antalet fullgjorda i ska inräknas tid som ledamot av före . 5 § Efterlevandepension till barn ska längst betalas till och med den månad då barnet fyller . 6 § Efterlevandepension ska längst betalas till och med den månad då den som har rätt till pensionen avlider. Efterlevandepension efter den som vid sin död var ledamot av 7 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 1 ska betalas till maka eller make under tid som avses i 3 § med 1. ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp och av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp och av denna del av underlaget och av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp och av denna del av underlaget . 8 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 1 ska betalas till barn under tid som avses i 5 § med av underlaget enligt 10 § till den del det inte överstiger 7,5 inkomstbasbelopp, av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. 9 § Om det inte finns någon efterlevande make ska belopp enligt 7 § tillfalla de barn som har rätt till efterlevandepension enligt 8 §. Ett belopp som är gemensamt för flera barn ska delas lika mellan dem. 10 § Underlaget för efterlevandepensionen ska utgöras av arvode som avses i 9 kap. 4 § första stycket och som betalades ut vid dödsfallet. Efterlevandepension efter den som vid sin död fick sjukpension eller ålderspension enligt bestämmelser i denna lag 11 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 2 och 3 till maka eller make ska betalas under tid som avses i 3 § av den sjukpension eller ålderspension som betalades ut vid dödsfallet. 12 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 2 och 3 till barn ska betalas under tid som avses i 5 § av den sjukpension eller ålderspension som betalades ut vid dödsfallet. 13 § Om det inte finns någon efterlevande make, ska belopp enligt 11 § tillfalla de barn som har rätt till efterlevandepension enligt 12 §. Ett belopp som är gemensamt för flera barn ska delas lika mellan dem. Efterlevandepension till maka eller make i vissa fall 14 § ska betala efterlevandepension till maka eller make under tid som anges i 4 § första stycket med ett belopp som följer av 7– 10 §§ eller 11–13 §§, men beloppet ska enligt 7–10 §§ multipliceras med antalet i , högst tolv, som den avlidne hade fullgjort , dividerat med talet tolv. I antalet i ska räknas in tid som ledamot av före . I antalet ska inte räknas in tid som har tillgodoräknats den som har avlidit som pensionsgrundande enligt artikel 28 beslut nr 684/2005/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. Efterlevandepensionens anknytning till prisbasbelopp 15 § Efterlevandepensionen ska anknytas till prisbasbeloppet då dödsfallet inträffade och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet. 16 § Den som vill ha efterlevandepension ska ansöka om det hos . Efterlevandepension ska inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. 12 kap. Inkomstgaranti och efterlevandeskydd 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om stöd för övergång till förvärvsarbete, inkomstgaranti och efterlevandeskydd. Bestämmelserna gäller för de ledamöter som har valts in i eller trätt in som ersättare före valet till 2014. Bestämmelserna gäller också för en ledamot som har valts in i genom valet eller inträder senare, om han eller hon har varit ledamot av och har ett beslut om inkomstgaranti samt garantitiden vid återinträdet inte har löpt ut. Bestämmelsen i 19 § andra stycket gäller inte för en tidigare ledamot som har ett beslut om inkomstgaranti och garantitiden då inte har löpt ut. 2 § Syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet för en avgången ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning. 3 § När en ledamot som inte har fyllt lämnar ska han eller hon erbjudas ett stöd för att kunna övergå till förvärvsarbete. 4 § Den som har nyttjat ett erbjudande enligt 3 § ska på begäran av redovisa vilka åtgärder han eller hon har vidtagit för att övergå till förvärvsarbete. 5 § Den som har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i har rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör. I den sammanhängande tiden i inräknas tid som ledamot av före . Rätt till inkomstgaranti gäller inte för tid då ledamoten får ålderspension eller sjukpension enligt bestämmelserna i denna lag. 6 § Ledighet som har beviljats av eller av talmannen, eller sjukfrånvaro begränsar inte rätten till inkomstgaranti. 7 § Underlaget för beräkning av inkomstgaranti utgörs av följande arvoden som betalas vid avgångstillfället: 1.ledamotsarvodet enligt 3 kap. 1 §, 2.tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, och 3.arvoden för månad till riksdagsledamot enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Från och med det sjätte garantiåret beräknas inkomstgaranti enbart på det ledamotsarvode som betalas vid avgångstillfället. 8 § Inkomstgarantin ska betalas under det första garantiåret av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tid därefter betalas inkomstgaranti med följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i : 1.66,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 2.60,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 3.55,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 4.49,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 5.44,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 6.38,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , och 7.33,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp . 2014/15:RS1 2 LAGTEXT I den sammanlagda tiden i inräknas tid som ledamot av före . 9 § För den som har varit ledamot i sammanlagt minst sex anknyts den fastställda inkomstgarantin till det prisbasbelopp som gäller för avgångsåret och omräknas vid förändring av detta belopp. 10 § Inkomstgarantin ska minskas med vad ledamoten får i form av sjukersättning och aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken inkomstgarantin betalas. 11 § Inkomstgarantin ska minskas med det belopp i svensk valuta som motsvarar vad ledamoten får i form av arvode enligt artikel 10 i beslut nr 2005/684/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. Om en ledamot som har inkomstgaranti tar emot övergångsersättning enligt artikel 13 i beslut nr 2005/684/EG, Euratom ska inkomstgarantin minskas med det belopp i svensk valuta som motsvarar vad ledamoten får i övergångsersättning. 12 § Inkomstgarantin ska minskas också med följande inkomster: 1.inkomst av sådant slag som är pensionsgrundande enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, 2.sådan inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte beskattas 3.delpension enligt kollektivavtal, 4.pension och livränta i andra fall än som avses i 10 §, 5.andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag än dem som avses i 1–4. Minskningen ska utgöra den procentandel som anges för varje särskilt fall i8 § av den sammanlagda inkomst enligt denna paragraf som överstiger ett prisbasbelopp. 13 § Om det inte föreligger en rätt till inkomstgaranti under ett helt kalenderår, ska endast inkomster som hänför sig till den tid då rätt till inkomstgaranti föreligger medräknas vid minskningen. Minskningen ska fördelas på det antal kalenderdagar som garantin betalas. Om den som har inkomstgaranti även tar emot avgångsförmåner på grund av uppdrag som statsråd, statlig chefsanställning eller kommunalt förtroendeuppdrag, och avgångsförmånerna ska minskas med hänsyn till andra inkomster, får minskningen enligt första stycket justeras om det behövs med hänsyn till de sammanlagda effekterna av de olika regelsystemen. beslutar efter samråd med berörda pensionsgivare om en sådan justering. 14 § Inkomstgarantin ska betalas ut från och med den dag arvodet upphör och gäller, med de begränsningar som framgår av 15 § första stycket, 15 § andra stycket 1 och 2 och 19 §, till och med månaden innan den då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Om ledamoten åter tar plats i upphör garantin för den tid uppdraget varar. 15 § För den som har varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin 1.i längst om ledamoten inte har uppnått , 2.i längst om ledamoten har uppnått 40 men inte , och 3.längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon har uppnått . I den sammanlagda tiden i inräknas tid som ledamot av före . 16 § Om det finns särskilda skäl får den tid under vilken garantin gäller enligt 15 § första stycket och 15 § andra stycket 1 och 2 förlängas med högst . I ett sådant beslut kan garantin bestämmas till ett lägre belopp. 17 § ska inkomstgarantin jämställas med inkomst av anställning, och för tid därefter ska inkomstgarantin jämställas med inkomstgrundad ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Av 67 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) följer att inkomstgaranti inte utgör arbetsinkomst. Inkomstgaranti vid partiell sjuk- eller aktivitetsersättning 18 § Inkomstgaranti får beviljas en ledamot som har lämnat sitt uppdrag och får partiell sjukersättning eller partiell aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. 19 § Om det är skäligt får en inkomstgaranti dras in helt eller delvis (jämkning) om garantitagaren 1.förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete, 2.redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har reducerats på grund av avdrag för –avsättning till periodiseringsfond, –avsättning till upphovsmannakonto, –avsättning till expansionsfond, –eget pensionssparande, –underskott av annan verksamhetsgren, 3.redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det ingår arbetsinkomster, eller 4.har dömts för brott som har medfört att garantitagaren skilts från uppdraget som riksdagsledamot eller har dömts för brott av sådan allvarlig art att det framstår som sannolikt att garantitagaren skulle ha skilts från uppdraget som riksdagsledamot om han eller hon hade varit kvar i . Utöver vad som följer av första stycket får inkomstgaranti som gäller jämkas om garantitagaren inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att övergå till förvärvsarbete.