frsrdg · H104NR1 · 2014-03-18 00:00:00 — Vidare antog en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar att arbeta för att EU:s kemikalielagstiftning reformeras för att skapa klarhet i definitionen av hormonstörande ämnen inklusive effekterna av att de kombineras med andra ämnen (rekommendation nr 32/2013). Nordiskt pantsystem för burkar och petflaskor Miljö- och naturresursutskottet har , i samarbete med närings- samt medborgar- och konsumentutskottet, varit pådrivande för att åstadkomma ett samnordiskt pantsystem för burkar och flaskor. antog 2010 rekommendationer om att samordna de nordiska ländernas pantsystem och om att detta även skulle omfatta färjetrafiken och gränshandeln med och . I regeringarnas svar 2011 på rekommendationen hänvisades till att ett sådant system inte skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt. presenterade en kostnads/nyttoanalys som motsade detta; denna analys följdes upp med en sårbarhetsanalys som hade beställts av . Utskotten följde även upp med ett brev till ordföranden för de nordiska miljöministrarna. I de nordiska regeringarnas svar 2013 på rekommendationerna avvisades fortsatt förslaget med hänvisning till att det inte skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt. Mot bakgrund av detta beslutade de tre utskotten att föreslå att rekommendationerna skulle avskrivas samt att de skulle återkomma med ett nytt förslag, vilket också skedde . I det nya förslaget hänvisas till den kostnads/nyttoanalys som har genomförts på uppdrag av och den sårbarhetsanalys som har genomförts på uppdrag av , vilka påvisar samhällsekonomisk lönsamhet av ett samnordiskt pantsystem, även utan avtal om pant vid gränshandel med och , när priset på CO2 överstiger per ton. Vidare hänvisar utskotten till att det krävs en politisk vilja för att inrätta ett samnordiskt pant- och retursystem, vilket utskotten efterlyser från och de nordiska ländernas regeringar. Mot bakgrund av utskottens förslag antog en rekommendation till regeringarna i , , och att i samarbete med de nordiska pantorganisationerna utveckla och ingå ett avtal om ömsesidig pant på burkar och petflaskor (rekommendation nr 33/2013). Vidare antog rekommendationer till regeringarna i , samt att ingå avtal med respektive om pant på burkar och petflaskor vid gränshandel (rekommendation nr 34/2013 och 35/2013). miljötillstånd inklusive genomförandet av EU:s svaveldirektiv Vid miljö- och naturresursutskottets sommarmöte diskuterades bl.a. miljötillstånd. Utskottet har utarbetat ett förslag om BAT (Best available technology) vid rening av avfallsvatten. Förslaget kommer att slutbehandlas . , , och , , är utskottets rapportörer för miljötillstånd. Under transportörsrapportörskapets arbete 2012 restes frågan om genomförandet av EU:s svaveldirektiv och konsekvenserna av det för de nordiska ländernas konkurrensförmåga samt risken för att transporterna flyttas till land. skärps kraven på svavelhalten i bränslen i , och Engelska kanalen samt kustområdena i . Utanför dessa områden skärps kraven 2020. Nya teknologier och alternativa bränsleformer förväntas förbättra miljön men innebär merkostnader för sjöfarten. Bland de nordiska länderna är det , , och som påverkas av de nya kraven. Mot bakgrund av detta beslutade miljö- och naturresursutskottet tillsammans med näringsutskottet att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att analysera hur de nya kraven om svavelutsläpp kommer att påverka sjötransporterna i och vad de nya reglerna innebär för de nordiska länderna. (S) har deltagit i arbetsgruppens arbete som representant för näringsutskott. Arbetsgruppens uppdrag har varit att utvärdera gemensamma nordiska åtgärder för att underlätta genomförandet av svaveldirektivet för sjöfarten i , och samt förbereda eventuella initiativ från sida. Vidare har arbetsgruppen haft i uppdrag att kartlägga existerande former av stöd för omställning till ny teknologi, både i de enskilda nordiska länderna och inom EU. Arbetsgruppen har i huvudsak mötts i anslutning till utskottsmöten, men även haft videokonferenser. Arbetsgruppen har hört intressenter och experter samt inhämtat information om och förmedlat respektive lands arbete med frågan. Som ett resultat av arbetsgruppens arbete antog ett antal rekommendationer om åtgärder för att underlätta genomförandet av EU:s svaveldirektiv. rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att genomföra direktivet och vidta åtgärder för att upprätthålla och stärka sjöfartens konkurrenskraft. Vidare rekommenderas att de samarbetar för att utveckla gemensamma regler för användandet av flytande naturgas (LNG) i och internationellt, utarbetar nationella planer för att upprätta LNG-terminaler i nordiska hamnar och arbetar för att samma regler ska gälla för både marin diesel och allmän diesel. Länderna rekommenderas att kartlägga den existerande nationella fartygsflottan för att belysa omfattningen av den omställning som genomförandet av svaveldirektivet innebär, och att inom ramen för EU, Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och andra relevanta internationella forum arbeta för att samma regler som gäller för utsläpp av svavel i , och samt möjligt ska gälla även för andra havsområden. Avslutningsvis rekommenderas regeringarna att skapa ekonomiska incitament för användning av renare teknologier i sjöfarten som bygger på norska NOx-fondens erfarenheter (rekommendation nr 36/2013). Vidare rekommenderas regeringarna i , och att samordna och prioritera genomförandet av planer om att stärka och utveckla järnvägskapaciteten i de nordliga områdena samt förbindelserna till hamnar i utanför SECA-området, t.ex. och (rekommendation nr 37/2013). rekommenderar regeringarna i och att de undersöker konsekvenserna av genomförandet av svaveldirektivet för särskilt utsatta sektorer i avgränsade geografiska områden samt om det är möjligt att införa särskilda regionbaserade insatser för att undgå den negativa inverkan som genomförandet av svaveldirektivet kan ha på den lokala och regionala ekonomin (rekommendation nr 38/2013). Slutligen rekommenderas regeringarna i , och att inkludera finansiering av infrastruktur för sjötransport, inklusive LNG-terminaler, i partnerskapsavtal om medel från (rekommendation nr 39/2013). tillsatte miljö- och naturresursutskottet tillsammans med näringsutskottet ett rapportörskap för att arbeta med frågan om åtgärder för att stärka det nordiska transportsamarbetet om infrastruktur och miljö. (M) är miljö- och naturresursutskottets rapportör för frågan. Rapportörskapet har bl.a. arbetat med frågan om uppföljningen av rekommendation nr 27/2012 och 40/2012 om att utarbeta en gemensam nordisk strategi för arbetet med utveckling och investeringar i transportinfrastrukturen både till sjöss och till lands, samt att utarbeta en långsiktig samnordisk satsning på forskning och innovation inom transportområdet. Som ett resultat av rapportörskapets arbete planeras ett rundabordssamtal om nordiska strategier för transportinfrastruktur, med deltagande av bl.a. de nordiska ländernas transportministrar, i . Miljö- och naturresursutskottet har tillsammans med näringsutskottet under arbetat med frågorna om energieffektivitet, förnyelsebar energi och energiforskning i form av ett gemensamt rapportörskap. Miljö- och naturresursutskottets rapportör har varit , . Rapportörskapets arbete redovisas i avsnittet om näringsutskottets verksamhet. Dialog med nordiska medlemmar av Miljö- och naturresursutskottet har fortsatt dialogen med nordiska medlemmar av . Vid möte i där bl.a. (S) deltog, diskuterades reformen av EU:s fiskepolitik och konflikten mellan och å ena sidan och och å andra sidan. Vidare diskuterades reformen av EU:s jordbrukspolitik, åtgärder för att reducera användningen av hormonstörande kemikalier, åtgärder för att reducera problemen med antimikrobiell resistens (One Health), klimatförhandlingarna, EU:s energipolitik och . Utskottet har även medverkat vid utfrågning om klimat- och energipolitiken . kommer utskottet, utöver att slutföra arbetet med pågående förslag och att följa upp rekommendationerna på utskottets område, att fortsatt fokusera på klimatpolitiken och hur de nordiska länderna kan vara pådrivande i de globala klimatförhandlingarna som enligt planen ska avslutas . Vidare kommer utskottet att fortsätta arbetet med miljöstatus och utvecklingen i , särskilt frågan om hållbar turism och en möjlig certifiering av turistdestinationer. Utskottet kommer att fortsatt prioritera kontakterna med de nordiska medlemmarna av , särskilt vad gäller frågorna om klimat och energi, konflikten om makrill och övriga pelagiska bestånd, förslaget om en skogsstrategi och frågorna om hormonstörande ämnen och One Health. Utskottet kommer vidare att fortsätta samarbetet med näringsutskottet om transport- och energifrågor. arbetar med frågor som rör hälso- och socialområdet, alkohol, tobak och narkotika, arbetsmarknadsfrågor, vård och omsorg samt bostadspolitik. Utskottet behandlar även frågor om psykisk ohälsa, barn- och ungdomsfrågor samt familj och handikappfrågor. Svenska medlemmar i välfärdsutskottet har varit (S), (KD), (M) och (S). Vid 65:e session i utsågs till ordförande och till vice ordförande i utskottet följande kalenderår. har arbetat enligt metoden att man väljer ett särskilt huvudtema. Denna metod medger att utskottet både grundligt och fokuserat kan sätta sig in i ett speciellt område. Utskottet valde att uppmärksamma social investering i , med inriktning på unga långtidsarbetslösa och med fokus på nytänkande och goda exempel från såväl frivilligsektorn som den offentliga och privata sektorn. Den relativt höga arbetslösheten bland ungdomar i har även tidigare uppmärksammats i välfärdsutskottet och man ville nu titta närmare på positiva, konkreta projekt och vad de nordiska länderna kan lära av varandra inom detta område. Andra frågor utskottet behandlade innefattar en strategi för nordiskt samarbete på social- och hälsoområdet, ett gemensamt nordiskt perspektiv på cancerområdet, gränshinder och frågor kring den nordiska välfärdsmodellen. Utskottet valde också att upprätthålla ett antal rekommendationer för fortsatt behandling, däribland en god livskvalitet för äldre i , sällsynta diagnoser, högspecialiserad behandling, ett nordiskt samarbete om ryggmärgsskador samt huvudtema om en nordisk alkohol- och tobakspolitik ur ett folkhälsoperspektiv. Långtidsarbetslöshet och utanförskap bland ungdomar är ett problem som i varierande omfattning existerar i de nordiska länderna. Antalet unga som står utanför arbetsmarknaden stiger dock och är två till högre än genomsnittsbefolkningen. beslutade därför att välja Social investering i som sitt huvudtema . Utskottet utsåg en arbetsgrupp med mandat att utarbeta ett utskottsförslag som kunde läggas fram på 65:e session i . Från ingick (S), (KD) och (M) i arbetsgruppen. Social investering är ett växande område där en hel del insatser redan görs, både genom att aktivt hjälpa ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden men även genom förebyggande insatser i syfte att förhindra att ungdomar tidigt hamnar i ett destruktivt utanförskap. Utskottet hade möten med experter, forskare, kommunpolitiker och ideella företag för att få en bild av hur man i praktiken arbetar med dessa frågor. Det konstaterades bl.a. att det rent ekonomiskt är värst att inte vidta några åtgärder alls för att bryta ett socialt utanförskap, och att man borde ha ett betydligt längre perspektiv när det gäller investeringar i ungdomar. ligger långt framme när det gäller dessa frågor och välfärdsutskottet valde därför att förlägga sitt sommarmöte till för att inhämta kunskap om de olika projekt och verksamheter som pågår på detta område. Utskottet mötte då bl.a. företrädare för , arbetsförmedlingen och olika ideella företag och projekt, däribland Vägen ut! kooperativen, Idékom och . Utgångspunkten för de flesta av dessa projekt, som bedrivs i både , privat och frivillig regi, är att en investering i en ung människa är en investering som gagnar såväl den enskilda individen som samhället, både mänskligt och ekonomiskt. arbete med temat Social investering i resulterade i ett utskottsförslag där uppmanade ministerrådet att arrangera ett toppmöte mellan de nordiska finansministrarna, hälso- och socialministrarna eller andra relevanta ministrar, samt forskare och experter på temat, att arbeta för en nordisk kunskapsbas med goda exempel från frivilligsektorn och den offentliga och privata sektorn som är baserad på social investering samt att arbeta för att de stora välfärdsprogrammen från 2013–2015 och framöver inriktar sig på en social investeringstankegång i (rekommendation nr 9/2013). behandlade ett medlemsförslag om ett långsiktigt perspektiv på cancerområdet i samt ett samarbete kring initiativ som initieras av Nordic Cancer Union (NCU), som är ett samarbetsorgan för de nordiska cancerorganisationerna. I förslaget konstateras att ett stort antal människor i drabbas av olika former av cancer och att det är av stor vikt att de nordiska länderna samarbetar i högre grad, både när det gäller förebyggande arbete och behandling. konstaterade att förslaget var tvådelat, med rekommendationer riktade till både och de nordiska regeringarna. Mot bakgrund av denna sektors generella komplexitet och att flera av rekommendationerna krävde ingående fackkunskaper, beslutade utskottet på sitt möte att förslaget skulle sändas ut på remiss till relevanta aktörer på området. Remissinstanserna var överlag mycket positiva till ett utökat nordiskt samarbete inom detta område och utskottet beslutade på sitt sommarmöte att ställa sig bakom förslaget. I utskottets betänkande framhålls bl.a. vikten av att utarbetar en analys av nuvarande och framtida kostnader på området samt att ett fokus sätts på långsiktiga perspektiv och lösningar av problemställningar inom cancerområdet i (rekommendation nr 10/2013 och rekommendation nr 11/2013). Nordiska ministerrådets förslag att lägga ned Nordiskt handikappolitiskt råd (NHR) och i stället tillsätta ett nytt råd för nordiskt samarbete för människor med funktionshinder, kallat Rådet, slutbehandlades av välfärdsutskottet (rekommendation nr 12/2013). Rådet ska lyda under för social- och hälsopolitik, och Välfärdscenter (NVC) får sekretariatsansvar för verksamheten. Utskottet såg positivt på denna förändring som bl.a. innebär att det nytillsatta Rådet får en större fackpolitisk tyngd, ökar synligheten och blir ett mer aktuellt rådgivande och policyskapande organ för både ministerrådet och olika utskott. I utskottets betänkande pekades på det positiva i att Rådet ska rapportera om sin verksamhet samt att en utvärdering av verksamheten ska göras efter uppstarten. menade också att Rådet kunde fungera som en fackinstans i de frågor som faller under Rådets kompetens och arbetsområde. Beträffande Nordiska ministerrådets förslag om att lägga ned den nordiska institutionen () beklagade välfärdsutskottets medlemmar det faktum att utskottet inte hade varit involverade tidigare i denna process. Efter diskussion i utskottet beslutade man mot bakgrund av detta att i sitt betänkande föreslå att endast ta ministerrådets förslag till information, dvs. utan att vid sessionen ta ställning till nedläggningen av NHV (rekommendation nr 13/2013). NVC inrättades 2009 i samband med en sammanslagning av fyra institutioner på det socialpolitiska området. Huvudavdelningen är placerad i med dotterinstitutioner i och . För att samla resurserna och förstärka kunskaperna inom samarbetsområdet som rör funktionsnedsättningar beslutade 2013 att den danska institutionen flyttas över till (rekommendation nr 14/2013). medlemmar konstaterade att man även i detta ärende inte initialt hade tagit del av den process som lett fram till beslutet om denna samlokalisering. Utskottet ansåg dock att sammanslagningen var ett förnuftigt beslut som både kunde leda till en bättre effektivitet och ett bättre utnyttjande av personalens kompetens. I betänkandet framhöll utskottet att det kunde vara motiverat att även titta på en eventuell samlokalisering av NVC Finland och NVC Sverige. behandlade Nordiska ministerrådets nya strategi för nordiskt samarbete på hälso- och socialområdet (rekommendation nr 8/2013). I strategin konstateras att faktorer som globaliseringen, den ekonomiska krisen och den demografiska utvecklingen har satt hård press på välfärdsstaten och att de nordiska länderna gemensamt måste möta utmaningarna. Strategin fokuserar på ett antal specifika mål som ska främja en hållbar välfärd och hälsa i . Bland annat vill man säkra en social trygghet i på arbetsmarknaden, stärka kvaliteten och säkerheten i social- och hälsoväsendet samt stimulera innovation och forskning. såg överlag positivt på strategin och konstaterade i sitt betänkande att den låg väl i linje med de frågor som utskottet arbetat med och som resulterat i ett stort antal rekommendationer. Utskottet beklagade dock att ministerrådet inte hade inkluderat området sällsynta diagnoser i sin strategi för det nordiska samarbetet, detta trots att har lämnat rekommendationer där man bl.a. har understrukit betydelsen av att samla kompetensen i inom denna sektor. fick 2013 en förfrågan från den parlamentariska () att delta i en nyetablerad arbetsgrupp om innovation på hälso- och socialområdet. , som tidigare deltagit i två arbetsgrupper (arbetsmarknad och social välfärd, respektive människohandel), utsåg , , att representera utskottet. Arbetsgruppen hade sitt första möte och vid diskussioner om gruppens mandat och prioriteringar framfördes bl.a. behovet av ett starkare fokus på den sociala och mänskliga dimensionen i ett längre perspektiv, i motsats till ett ensidigt fokus på kortsiktig ekonomisk tillväxt. Detta låg väl i fas med välfärdsutskottets huvudtema – social investering i – men även med ett antal EU-projekt på temat sysselsättning, socialpolitik och inkludering. Beträffande budgeten inom hälso- och socialområdet beslutade välfärdsutskottet att som inspel till budgetgruppen bibehålla prioriteringarna budget, dvs. social dumping, ungas situation på arbetsmarknaden, sällsynta diagnoser, högspecialiserad behandling och ett nordiskt elektroniskt register för läkare, tandläkare, sjuksköterskor och annan auktoriserad hälsopersonal. Utskottet framförde dessutom önskemål om att de medel, , som frigörs vid en nedläggning av NHV skulle öronmärkas och förbli inom hälso- och socialsektorn. Utifrån dessa synpunkter samt att budgeten generellt skulle reduceras beslutade utskottet att till januarimötet bjuda in en representant från för att informera sig och ställa frågor kring prioriteringarna i budgeten. Arbetet med att ta bort gränshinder mellan de nordiska länderna är ett viktigt område för välfärdsutskottet, inte minst mot bakgrund av att många av gränshindren finns inom hälso- och socialområdet. Utskottet mottog därför med intresse Nordiska ministerrådets planer på en omorganisation av gränshinderarbetet genom att etablera ett Gränshinderråd som ska identifiera gränshinder och arbeta för att dessa kan tas bort. deltar i arbete i form av en arbetsgrupp som består av en medlem från varje fackutskott. utsåg , , att representera utskottet i detta arbete. ombads välfärdsutskottet av kontrollkommittén att inkomma med synpunkter på de nordiska institutionerna och dess organisation samt förslag på lämpliga arbetsuppgifter för kontrollkommittén . Vid diskussion i utskottet framkom att det kunde vara relevant att titta på om resurserna utnyttjas på ett tillfredsställande sätt inom den nordiska verksamheten. Utskottet ville även ha större insyn i verksamheten vid NVC och en bättre generell parlamentarisk förankring i de nordiska institutionernas arbete. Man ville även ha en genomlysning av det nyetablerade Rådets integrering i NVC för att se vilka effekter sammanslagningen fått i det nordiska samarbetet rörande funktionsnedsättning. ombads av näringsutskottet att komma med inspel till ett nyväckt medlemsförslag om kriterier för en hållbar nordisk gruvdrift. Utskottets medlemmar valde att hänvisa till det utskottsförslag om välfärdspolitiska arbete i som antogs på temasessionen i . Förslaget fokuserar på sociala och hälsomässiga aspekter i samband med de framtida utmaningar, t.ex. utvinning av naturresurser, som befolkningen i står inför. Utskottet åberopade även FN:s tio principer i Global Compact som kunde tänkas vara relevanta också när det gäller att utveckla kriterier för en hållbar gruvnäring i , med ett betydligt starkare fokus på folkhälsoperspektivet. gavs även möjlighet att inkomma med synpunkter till medborgar- och konsumentutskottet på ett medlemsförslag om att stärka barnrättsperspektivet i det nordiska samarbetet. Utskottet diskuterade förslaget och var generellt positivt till dess intentioner, men man ansåg att formuleringen om att en barnkonsekvensbedömning skulle införas i det nationella beslutsfattandet på alla nivåer var alltför långtgående och att varje enskilt land bör få bestämma hur man på bästa möjliga vis uppfyller sina förpliktelser gentemot . I övrigt hänvisade välfärdsutskottet till en icke avskriven rekommendation (19/2008/välfärd) om hur kränkta barn blir sjuka vuxna och som syftar till att utveckla ett bättre samarbete runt barn och unga i . beslutade vid sitt möte att huvudtemat skulle vara Välfärdstjänster i distrikten/glesbygden med fokus på tillgänglighet, kvalitet, personal, e-hälsa och vårdföretag. Mot bakgrund av de demografiska utmaningarna i , med en åldrande befolkning och en ökande inflyttning till storstäderna, ansåg utskottet att det är motiverat att närmare titta på de välfärdstjänster och den service som de nordiska länderna kan erbjuda människor som bor utanför storstadsregionerna, både nu och . Utskottet såg med anledning av detta tema även fram emot rapport om det framtida nordiska hälsosamarbetet, som ska presenteras . Utskottet utsåg en arbetsgrupp som fick mandat att arbeta fram ett underlag till ett utskottsförslag som kunde läggas fram på den 66:e sessionen i . Från den svenska delegationen kommer (S), (KD) och (M) att ingå i arbetsgruppen. Andra frågor som välfärdsutskottet kommer att arbeta med rör ungas situation på arbetsmarknaden, socialt utsatta områden i de nordiska länderna, alkohol och tobak, hälso- och socialsamarbete i , gränshinder, sällsynta diagnoser och högspecialiserad behandling. Utskottet kommer också att även i fortsättningen ha möten med representanter för när det gäller budgeten på relevanta områden. arbetar även vidare med kontakterna gentemot , den parlamentariska och . Medborgar- och konsumentutskottet behandlar frågor som rör mänskliga rättigheter och integration, demokrati och självstyre, jämställdhet och livsmedelssäkerhet samt konsumentfrågor. Utskottet arbetar också med frågor som rör organiserad brottslighet och människohandel, skattefrågor, urbefolkningsfrågor samt invandrings- och flyktingfrågor. Svenska medlemmar har varit (V), (M), (S) och (M). valdes vid 65:e session i till utskottets ordförande för . Medborgar- och konsumentutskottet har fortsatt sitt arbete med fokus på migration och integration, ett nordiskt konsumentsamarbete, gränshinder, urfolkens rättigheter, självstyre och jämställdhetsfrågor. När det gäller gränshinder har utskottet fortsatt behandlingen av de ekonomiska svårigheter som ett antal artikel 7 om gemensamma rättigheter för alla nordiska medborgare i den nordiska socialkonventionen norska pensionärer har hamnat i på grund av oklara skatteregler. Tolkningen av artikel 7 i den nordiska socialkonventionen om gemensamma rättigheter för alla nordiska medborgare har också varit under diskussion. Arbetet med att få till stånd ett harmoniserat nordiskt pant- och retursystem har också fortsatt, men utskottet uttryckte att huvudansvaret för denna fråga i fortsättningen bör ligga hos miljö- och naturresursutskottet.