frsrdg · H104RR1 · 2014-02-14 00:00:00 — överlämnar härmed årsredovisning . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen för myndigheten. Årsredovisningen beslutades av . 13 kap. 7–9 §§ regeringsformen 3 kap. 8 § och 8 kap. 12–14 §§ riksdagsordningen Lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lag (2002:1023) med instruktion för Lag (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och (REA-lagen) Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Beslut, intygande och underskrift Riksrevisorn med administrativt ansvar fattar beslut om årsredovisning enligt 4 a § lagen (2002:1023) med instruktion för . Jag intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Jag bedömer att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Beslut, intygande och underskrift2 Intern styrning och kontroll43 Sammanställning över väsentliga uppgifter45 Uppgifter om ledande befattningshavare60 gick in i 2013 med ett ansträngt ekonomiskt läge. Stora men nödvändiga investeringar i personal, it-infrastruktur och verksamhetsstöd innebar att vi utnyttjade delar av vår anslagskredit. Det ekonomiska läget vid ingången av 2013 krävde åtgärder för att säkerställa att verksamheten kunde bedrivas inom de anvisade ramarna. Åtgärder vidtogs därför av både kort- och långsiktig karaktär. Begränsningar i konsultanvändning och rekrytering har haft effekt. Uppdrag har lämnats i syfte att effektivisera processerna i både kärnverksamheten och verksamhetsstödet. Dessa åtgärder har genomförts med stor delaktighet och engagemang från våra medarbetare, inte minst när det gäller att finna nya och mer kostnadseffektiva lösningar i verksamheten. Vi har med gemensamma krafter betalat av krediten och kan nu gå in i 2014 med ett anslagssparande och bättre ekonomiska förutsättningar för framtida verksamhet. Året har också inneburit utveckling och goda resultat. granskades vår verksamhet av ett team från revisionsmyndigheterna i och . Att revisionsmyndigheter granskar varandra, gör en s.k. peer review, är internationell praxis. Resultatet av granskningen redovisades i en rapport och har också presenterats för konstitutionsutskott och finansutskott liksom för parlamentariska råd. Vi har också satsat på vår interna verksamhetsutveckling. tecknade vi också ett nytt avtal om våra lokaler i . Ett avtal som innebär att vi kan se fram emot en bättre arbetsmiljö för våra medarbetare och ett mer effektivt utnyttjande av de befintliga lokalerna. En ekonomi i balans är en förutsättning för att klara de utmaningar vi har framför oss, inte minst när det gäller att säkra resurser och nödvändigt stöd till den årliga revisionen – en framtida utmaning som också bekräftades i rapporten från peer review-teamet. Vi uppnådde ett tillfredsställande resultat för samtliga verksamhetsgrenar . konstaterades en minskad verksamhetsvolym sett till antalet publicerade granskningar från effektivitetsrevisionen. Bland de granskningar som genomfördes kan nämnas att klimatstrategin avslutades med en omfattande rapport samt att flera omfattande granskningar genomfördes inom försvarsstrategin. Vi kan också konstatera att granskningarna fokuserade på måluppfyllelse, resursutnyttjande och hushållning. Min bedömning av effektivitetsrevisionen är att vi uppmärksammat en rad centrala effektivitetsproblem och att resultaten av granskningen är tillfredsställande. måste vi fortsätta att arbeta för höjd produktivitet i verksamheten. Mot den bakgrunden lade vi riksrevisorer också fast ett utvecklingsprogram för organisationen. Ett program med den övergripande ambitionen att öka produktionen inom ramen för tillgängliga resurser. Målbilden är att skapa effektiva arbetssätt som stöder vår professionella utveckling och där vi utnyttjar den tekniska utvecklingen, satsar på förenkling, samordning och rätt ambitionsnivå. uppmärksammade vi tioårsdag med ett seminarium i . lämnade sitt uppdrag som riksrevisor för nya arbetsuppgifter. Jag vill här framföra riksrevisor och mitt stora tack till vår personal för deras stora engagemang och goda arbetsinsatser . är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs i staten. Granskningen sker genom en årlig revision och en effektivitetsrevision. har även internationella uppgifter. verksamhet delas in i fyra verksamhetsgrenar. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen genomförs med utgångspunkt i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Det internationella utvecklingssamarbetet genomförs inom ramen för den svenska biståndspolitiken och finansieras med ett eget anslag. Den omvärldsriktade verksamheten syftar till att befästa och främja revisionens roll nationellt och internationellt samt att öka genomslaget av verksamhet. Resultatredovisningen följer denna indelning. Resultatredovisningen för verksamhetsåret visar ett tillfredsställande resultat för samtliga verksamhetsgrenar. Målen för verksamheten uppnåddes, även om verksamhetsvolymen har minskat något jämfört med . Den årliga revisionen av årsredovisningar som slutfördes genomfördes enligt god revisionssed och samtliga revisionsberättelser lämnades i rätt tid. har verksamhetsvolymen kunnat upprätthållas på en tillfredsställande nivå, trots begränsade möjligheter till rekrytering och konsultinsatser. Detta har gett goda förutsättningar för den slutliga granskningen av årsredovisning , som kommer att avslutas . Uppföljningen av verksamheten visar fortsatt att de fel och brister som rapporterar i revisionsberättelserna leder till att de berörda myndigheterna vidtar åtgärder eller till en dialog mellan myndigheten och respektive departement. Genomförda enkäter visar också att den årliga revisionen har ett fortsatt högt förtroende bland dem som är föremål för granskningen. Verksamhetens resultat bedöms som tillfredsställande. Kostnaderna för verksamhetsgrenen har minskat något sedan föregående år (7,), främst till följd av en minskad användning av extern kompetens. Den årliga revisionen är avgiftsbelagd med krav på full kostnadstäckning. Avgifterna redovisas mot inkomsttitel. redovisas ett underskott om ca . Det ackumulerade överskottet uppgår nu till ca . Effektivitetsrevisionen har följt den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat om och som meddelats till genom granskningsplanen. De granskningar som har genomförts har i huvudsak utförts inom ramen för nio granskningsstrategier, varav två avslutades . bedömning är att granskningarna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som formulerats. Detta bekräftades också av den s.k. peer review som genomfördes . Genomförda enkäter om hur de granskade organisationerna uppfattar har visat på ett fortsatt gott resultat. Årets uppföljningsrapport visar i likhet att granskning ger upphov till förbättringar i den statliga verksamheten. publicerades 23 granskningsrapporter, dvs. en minskning i förhållande till 2012 (27). Antalet nedlagda timmar på de granskningar som publicerades minskade med . Kostnaderna för effektivitetsrevisionen minskade med ca i jämförelse med 2012. De minskade kostnaderna beror främst på en minskad användning av extern kompetens och på att den minskade verksamhetsvolymen reducerade verksamhetsgrenens andel av myndighetsgemensamma kostnader. Verksamhetsgrenen internationellt utvecklingssamarbete består av globala och regionala program samt bilaterala utvecklingsinsatser i , och västra där med egen expertis bidrar till utvecklingen av nationella revisionsmyndigheters kapacitet och förmåga att bedriva revision i enlighet med ISSAI. På global nivå har arbetet fokuserat på frågor kring revisionens kapacitetsutveckling inom ramen för INTOSAI-samarbetet. På regional nivå har myndigheten samarbetat med samarbetsorganisationen för engelsktalande revisionsmyndigheter i (AFROSAI-E) som ett regionalt samarbete mellan revisionsmyndigheterna på västra har påbörjats. På det bilaterala planet har utvecklingsprojekt i Bosnien och , , , , , och fortsatt. Föregående års arbete med att studera förutsättningarna för ett eventuellt samarbete med och resulterade i två nya samarbetsprojekt . Verksamheten har i huvudsak skett enligt plan. Politisk turbulens och bristande mottagningskapacitet har lett till förseningar i några av projekten. Verksamheten finansieras med ett anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Den omvärldsriktade verksamheten har som mål att befästa och främja revisionens roll, både nationellt och internationellt, samt bidra till ett högt genomslag av verksamhet. Verksamheten har påverkats av den ekonomiska situationen, vilket har begränsat möjlighet att delta i och anordna aktiviteter. Myndigheten har dock deltagit i ett antal prioriterade seminarier och utbildningar . Fokus har inte bara legat på att kommunicera granskningsresultat, utan i flera sammanhang på att öka kunskapen om vårt mandat, vår roll och vårt uppdrag. De instruktionsenliga uppgifter som utförs inom verksamhetsgrenen, Riksrevisorernas årliga rapport, uppföljningsrapport, granskningsplan och remisser, har genomförts enligt plan. Inom den internationella omvärldsriktade verksamheten har deltagit i samarbetet inom INTOSAI, EU och . Vidare har myndigheten hanterat flertalet bilaterala kontakter, besök och förfrågningar. Verksamheten har i huvudsak genomförts enligt plan och med tillfredställande resultat. I den ekonomiska översikten lämnas en sammanfattning av förändringar av finansiering, kostnader och anslag. Diagram 1 Nettokostnader per verksamhetsgren 2011–2013 (tkr) Diagrammet visar de olika verksamhetsgrenarnas kostnadsutveckling över tiden. Tabell 1 Verksamhetens kostnader och andra intäkter än anslag och inkomsttitel, 2011–2013 (tkr) Andra intäkter än anslag avser bidrag från , avgiftsintäkter från internationell uppdragsverksamhet samt finansiella intäkter. Andra intäkter än anslag uppgick till , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Minskningen förklaras framför allt av minskade ränteintäkter på räntekontot på grund av en lägre räntesats på räntekonto samt ett minskat bidrag från . Verksamhetens kostnader uppgick till , vilket innebär en minskning om jämfört med föregående år (360,9). Kostnaderna för alla verksamhetsgrenarna har minskat för att säkerställa att verksamheten kan bedrivas inom anvisade ramar. De främsta orsakerna till de minskade kostnaderna är lägre driftkostnader med hänförliga till konsultkostnader inom kärnverksamheten och it-infrastruktur samt lägre lönekostnader för egen personal med . Vidare har kostnaderna för externa utbildningskonsulter och för rekrytering av personal minskat med . Årets anvisade medel för anslag 1:15 uppgick till . Föregående år utnyttjades av tillgänglig anslagskredit, vilket medför att det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett utgående anslagssparande 2013 om . Anslagsförbrukningen 2013 var lägre än anvisade medel i syfte att betala av den utnyttjade krediten samt att skapa ekonomiskt utrymme för de kommande årens behov av nödvändiga utvecklingsinsatser för verksamheten. review-teamets rapport om granskningen av verksamhet pekar på områden där det behövs betydande satsningar. Dessa satsningar ingår också i planering : en modell för riskanalys för staten formerna för allokering av resurser inom årlig revision metodstöd i den årliga revisionen it-verktyg som stöder den årliga revisionen effektivisering och vidareutveckling av processen för effektivitetsrevision. Därtill genomförs nu investeringar i elektronisk dokumenthantering, inklusive arkiv och diarium. Dessa satsningar bidrar till en effektivisering av arbetsprocesserna och till organisationens kunskapsförvaltning. gör bedömningen att utgående anslagssparande 2013 behövs för att finansiera ovan nämnda utvecklingsinsatser. Årets anvisade medel för anslag 1:5 : Internationellt utveck-lingssamarbete uppgick till . Föregående år utnyttjades av tillgänglig anslagskredit, vilket medför att det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett utgående anslagssparande 2013 om . Av totalt fördelade verksamhetskostnader om 136,5 (168,7) har 9,6 (12,3) belastat anslaget. Målet för granskningsverksamheten är att den valda inriktningen håller hög kvalitet, är relevant och intressant samt når en hög verkningsgrad. För verksamhetsgrenen årlig revision innebär detta att granskningen ska utföras i enlighet med god revisionssed och att revisionsberättelser för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision lämnas . Granskningen ska vara förebyggande, dvs. eventuella fel och brister ska när så är möjligt uppmärksammas för att undvika väsentliga fel i en årsredovisning. Den årliga revision av årsredovisningar som slutfördes har genomförts enligt god revisionssed. Denna utgörs av internationella revisionsstandarder (ISSAI) för finansiell revision. Samtliga revi-sionsberättelser lämnades . Uppföljning visar att de fel och brister som rapporterade i revisionsberättelserna har lett till att den berörda myndigheten har vidtagit åtgärder eller till en dialog mellan myndigheten och respektive departement. Den årliga revisionen har ett fortsatt högt förtroende bland dem som är föremål för granskningen. Verksamhetens resultat bedöms som tillfredsställande. Verksamheten har i stor utsträckning påverkats av förberedelser inför och genomförande av den s.k. peer review som har genomförts av motsvarighet i , National Audit Office (). har med sin längre erfarenhet av tillämpningen av internationella revisionsstandarder kunnat överföra värdefull kunskap till gagn för organisationens lärande och den pågående verksamhetsutvecklingen av årlig revision. NAO:s slutsatser och rekommendationer ligger också väl inom ramen för de utvecklingsbehov som har identifierats internt inom . Dit hör inte minst behovet av utvecklad metodik inom vissa områden, ett utvecklat it-stöd och förändrade uttalanden i revisionsberättelsen, bl.a. om myndigheternas resultatredovisning och intyganden om intern styrning och kontroll. Inom samtliga dessa områden har det också pågått utvecklingsprojekt . När det gäller granskningen av resultatredovisningen har riksrevisorerna fattat beslut om att utveckla en kompletterande revisionsinstruktion till ISSAI. ISSAI är utvecklade för den finansiella rapporteringen i en årsredovisning och kan inte utan svårigheter tillämpas för annan typ av rapportering t.ex. resultatredovisning och intyganden om intern styrning och kontroll. Detta har också aktualiserat tillämpningen av begreppet rättvisande bild i den nuvarande revisionsberättelsen. En ny utformning av uttalandena i revisionsberättelsens olika delar av en årsredovisning kommer därför att tas fram och användas i årsredovisningar för . Införandet av nya uttalanden samordnas därmed med en planerad större förändring av revisionsberättelsernas innehåll och struktur till följd av nya internationella standarder. har arbetet fortsatt med förberedelserna inför anskaffning av ett nytt it-stöd för årlig revision. Tanken är att det nu egenutvecklade systemet som driftsattes 2003 ska ersättas av ett standardssystem med inbyggt stöd för revision enligt International Standard on Auditing (). finns det flera sådana tänkbara alternativa system tillgängliga på marknaden. En upphandling kommer att inledas . Ett fortsatt utvecklingsarbete har pågått avseende granskningen av årsredovisningen för staten. Två större förändringar har skett som påverkar både omfattningen och inriktningen av granskningen. Den nya budgetlagen innebär att granskningen nu ska avse hela dokumentet och inte som tidigare bara de finansiella delarna. Övergången till revision enligt ISSAI innebar också betydligt högre krav på tillämpat ramverk för upprättandet av årsredovisningen. För att möta kravet på att granskning ska avse årsredovisningen i sin helhet sker nu en utveckling av formerna för rapportering av granskningen. En granskning som i högre utsträckning än tidigare kommer att involvera effektivitetsrevisionen. Det nya arbetssättet kommer att genomföras stegvis . Ett viktigt ingångsvärde i granskningen kommer också att bli det arbete som inleddes med att utveckla en för gemensam och mer samlad och genomarbetad riskbedömning av staten. En viktig del i en årlig revision är att den genomförs och avrapporteras på ett sätt som verkar förebyggande. Det är därför viktigt att iakttagelser kommuniceras på ett sådant sätt att de lätt kan förstås av organisationernas ledningar, så att rekommendationer i hög grad kan följas. En effektiv kommunikation är givetvis också viktig för andra intressenter i årlig revision som departementsledning, samt allmänhet och media. Det är mot denna bakgrund positivt att de revisionsberättelser som lämnades och som avsåg i allt väsentligt inte behövde modifieras, dvs. att de kunde lämnas i en standardutformning. För fem årsredovisningar modifierades uttalandet. I två fall avstod från att lämna ett uttalande och i tre fall lämnades ett uttalande med reservation. För dessa går det ännu inte att bedöma om de rapporterade bristerna kvarstår då granskningen av årsredovisningarna ännu inte är slutförd. En mer utförlig redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av de rapporterade bristerna lämnas i . När det gäller en uppföljning av om den årliga revisionen utförs med rätt kvalitet finns ett internt kvalitetsråd som består av erfarna ansvariga revisorer samt experter inom olika områden. Rådet gör bedömningar i komplicerade frågor eller frågor av principiellt intresse. Bedömningarna publiceras på intranät. Dessutom genomför kvalitetsrådet en intern kontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Kontrollen utgår från fastställda kvalitetskriterier. Varje ansvarig revisors akter ska kontrolleras minst . kontrollerades nio ansvariga revisorer när det gäller revision av myndigheter och två förordnade revisorer när det gäller revision av bolag och stiftelser. Kvalitetskontrollen visade att revisionen av dessa bedömdes i allt väsentligt vara utförd och dokumenterad i enlighet med kraven i ISSAI för finansiell revision. I ett fall föranledde kvalitetskontrollen åtgärder till följd av brister i dokumentationen. Ett kompletterande sätt att mäta och följa upp kvaliteten och hur kommunikationen med revisionsobjekten fungerar är genom årligt återkommande enkätundersökningar till en tredjedel av myndigheterna. Årets undersökning visar ett fortsatt högt förtroende för den årliga revisionen. Flertalet av de myndigheter som svarade, () hade en samlad positiv bedömning av hur revisionen hade genomförts. Svarsfrekvensen i årets undersökning var lägre jämfört vilket kan föranleda ändrade rutiner för enkäten eftersom svaren är ett viktigt underlag för den interna verksamhetsutvecklingen. Kostnader för den årliga revisionen Tabell 2 Fördelning av NETTOkostnader mellan olika typer av granskningsobjekt 2011–2013 (tkr) Kostnaderna för den årliga revisionen har, som framgår ovan, minskat med ca i jämförelse med 2012. Merparten av minskningen, ca , avser minskade kostnader för extern kompetens. Tabell 3 Fördelning av timmar för anställd personal mellan olika typer av granskningsobjekt 2011–2013 Antalet redovisade timmar för anställd personal har som framgår ovan ökat och därmed till delar kompenserat minskat resursstöd genom extern kompetens. Som framgår har ökningen i allt väsentligt kunnat användas för granskning av stora myndigheter. Årlig revision av bolag och stiftelser där får förordna revisor har fortsatt att minska. Granskningen av bolag och stiftelser utförs numera i allt väsentligt genom effektivitetsrevision. Den årliga revisionens arbete bedrivs under revisionsåret som sträcker sig fr.o.m. april t.o.m. mars. Revisionsåret avslutas med en revisionsberättelse avseende årsredovisningen för året innan. Antalet revisionsberättelser varierar över åren och beror på hur många myndigheter som ska lämna en årsredovisning och som enligt lagen om revision av statlig verksamhet ska granskas av . Därutöver lämnas en revisorsrapport om delårsrapporter för de myndigheter som måste lämna delårsrapporter. De brister som iakttas rapporteras löpande till respektive myndighet. De brister som bedömer bör komma till ledningens kännedom rapporteras i en revisionsrapport. Antalet rapporter varierar betydligt . lämnades 244 revisionsberättelser för myndigheter och 5 revisionsberättelser för bolag där förordnat revisor. Av dessa revisionsberättelser avsåg 248 årsredovisningen , medan 1 avsåg årsredovisningen för en del av 2013 i samband med avvecklingen av myndigheten. lämnades 2 revisionsberättelser där avstod från att uttala sig om den rättvisande bilden samt 3 revisionsberättelser med reservation. delårsrapporter lämnades 58 revisorsrapporter över översiktlig granskning av delårsrapport. Tabell 4 Revisionsberättelser lämnade –2013 (antal) Som framgår har antalet myndigheter vars årsredovisningar granskas genom årlig revision minskat till följd av att myndigheter har slagits samman med bibehållen verksamhet. granskning av statliga bolag och stiftelser sker primärt genom effektivitetsrevision. Möjligheten att förordna revisor är ett komplement till denna granskning. Avgifter för årlig revision Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska den årliga revisionen vara avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och över tiden anpassas så att varken överskott eller underskott uppstår. gör en översyn av avgifterna. Tabell 5 sKILLNAD MELLAN Avgiftsintäkter och NETTOKOSTNADER INOM den ÅRLIGa REVISIONen 2011–2013 (TKR) Årets underskott om ca , en minskning i förhållande till 2012 med ca , förklaras både av ökade avgiftsintäkter om ca och av minskade kostnader om . Ökningen i avgiftsintäkter förklaras av justering i avgiftsnivåerna men också av att antalet fakturerbara timmar har ökat med ca . Det ackumulerade överskottet har minskat och uppgår nu till . Effektivitetsrevisionen ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. För verksamhetsgrenen effektivitetsrevision innebär detta att inriktningen är relevant och intressant och att granskningen håller hög kvalitet och når en hög verkningsgrad. Effektivitetsgranskningarna följer den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat om och som meddelats till genom granskningsplanen. bedömning är att rapporterna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som har formulerats. Genomförda enkäter om hur de granskade organisationerna uppfattar har visat på ett fortsatt gott resultat. Uppföljningsrapporten visade, i likhet , att granskning ger upphov till förbättringar i den statliga verksamheten. samlade bedömning är därför att de tre målen för effektivitetsrevisionen har uppnåtts. Även resultatet av vår s.k. peer review pekar på att effektivitetsrevisionen lever upp till ställda krav på kvalitet. Resultatredovisningen nedan bygger på en analys av de 23 publicerade rapporterna . har granskningar huvudsakligen genomförts inom nio olika granskningsstrategier: statens insatser på skolområdet statens insatser på hälso- och sjukvårdsområdet hållbar utveckling – klimat (har avslutats ) staten på marknaden (har avslutats ). Strategierna omfattar flera granskningar för att kunna belysa centrala frågeställningar inom ett verksamhetsområde utifrån olika perspektiv. Ambitionen har varit att utöka antalet granskningar vid sidan av strategierna.