frsrdg · H204JO1 · 2014-11-11 00:00:00 — Vid en jämförelse mellan den ingående balansen för vapentillståndsärenden per och samma datum 2013 kan man se att flera myn- digheter har en svagt uppåtgående kurva. skedde dock en mer markant ökning från ca 7 400 till ca 10 200 . Den främsta orsaken till ökningen var arbetet med vapenamnestin. handlades fler än 15 000 amnestiärenden och därutöver togs ca ammunition emot av polisen. Detta tog stora resurser i anspråk från hand- läggningen av ansökningar om vapentillstånd. 2 014 /1 5:JO1 Å K L A G A R - , P O L I S - O C H T U L L Ä R E N D E N Det IT-stöd (VÄS) som fanns för handläggning av vapenärenden t.o.m. /2014 har i viss mån inverkat negativt på handläggningsti- derna på grund av instabilitet i systemet och, som en följd av detta, åter- kommande driftavbrott. Med anledning av detta har ett nytt IT-stöd för va- penärenden utvecklats –2013. Under den tiden har handläggare från samtliga polismyndigheter deltagit i såväl utveckling av som utbild- ning i systemet. Det har inneburit att färre handläggare än normalt har ar- betat med ordinarie arbetsuppgifter och det har påverkat handläggningsti- den negativt. Flera myndigheter anger vidare att ofullständiga ansökningar är en orsak till långa handläggningstider. Enligt en undersökning som gjorts i behöver av de inkomna ansökningarna kompletteras. Andra myndigheter menar att 40–av alla ansökningar behöver kom- pletteras och att det ofta tar att göra detta arbete. En annan omständighet som medför merarbete är att domstolarna i viss mån har förändrat rättspraxisen när det gäller handläggning av vapentill- stånd för målskytte. Den nya rättspraxisen innebär en mer omfattande pröv- ning och tar därför . Den nya praxisen leder också till att fler av- slagsbeslut överklagas, vilket tar tid i anspråk från de mer erfarna handläg- garna. Särskilt om polismyndigheterna i , och anger utöver dessa orsaker att antal ansökningar ökat . har den ansvariga enheten haft onormalt många pensionsavgångar. Det har lett till stora kunskapstapp i en komplex verksamhet och det tar att lära upp ny personal till fullgoda hand- läggare. framför att de långa handläggningstiderna främst beror på resursbrist men även på stor omsättning av handläggare med ett kun- skapstapp som följd. framhåller vidare att en handläggning med hög kvalitet har prioriterats framför hög produktivitet. säger att verksamheten inte har tillförts handläggare i samma ut- sträckning som ansökningarna ökat och att pensionsavgångar samt annan frånvaro inte ersatts med ny personal fullt ut. Orsaken till detta är myndig- hetens ekonomiskt ansträngda läge. I viss utsträckning har situationen lösts genom tillfälliga omflyttningar av personal från andra enheter inom myn- digheten. Det har dock inte varit en bra lösning eftersom de utbildningsin- satser som krävs för att de nya tillfälliga medarbetarna ska kunna handlägga ärenden ofta tar mer resurser i anspråk än vad personaltillskottet i slutändan producerar. Vad görs för att förkorta handläggningstiderna? Som framgår ovan är av ansökningarna så bristfälliga att handläggningen inte kan genomföras utan att kompletterande uppgifter måste inhämtas från sökanden. För att skynda på processen har polismyn- digheterna vidtagit olika åtgärder för att sprida information om vilka upp- gifter som måste framgå av ansökan för att handläggningen ska kunna ske utan dröjsmål. Inom har vidare ett arbete inletts med att skapa ett digitalt ansökningsförfarande som kräver att ansökan är fullstän- digt ifylld för att den ska tas emot. När det gäller de inkörningsproblem som finns i det nya IT-systemet, som togs i drift , pågår vid en fortlöpande rättningsprocess som bedöms vara slutförd . Vidare utbildas fortlöpande fler handläggare i systemet. En förutsättning för att man ska få tillstånd till innehav av skjutvapen för ändamålet jakt är att sökanden tagit jägarexamen. måste vid varje sådan ansökan kontrollera att personen har jägarexamen. Å K L A G A R - , P O L I S - O C H T U L L Ä R E N D E N 2 014 /1 5:JO1 Det sker genom att sökanden uppmanas att visa upp sitt jägarexamensbevis. Hos , som är den myndighet som ansvarar för jägarexa- mensregistret, pågår ett arbete för att digitalisera registret. I och med digi- taliseringen öppnas en möjlighet för polismyndigheten att få direktåtkomst till registret. har därför tagit initiativ till ändringar i of- fentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och jaktförordningen (1987:405) för att möjliggöra direktåtkomst. Om polismyndigheten får di- rektåtkomst kommer handläggningstiderna för ändamålet jakt att förkortas. Dessa ärenden utgör av vapentillståndsärendena. Skillnaden i produktivitet mellan handläggarna i de olika polismyndig- heterna är stor. I vissa myndigheter producerar handläggarna mer än dub- belt så många ärenden än vad som sker i andra. För att de myndig- heter, där handläggarna har sämre produktivitet än genomsnittet, ska få uppslag till effektivare ärendeprocesser anordnar konfe- renser för att förmedla ”best practice” såväl när det gäller arbetssätt som hur verksamheten kan vara organiserad. Det arbetet kommer att underlättas av inrättandet av den nya polismyndigheten . Särskilt om polismyndigheterna i , och Vapengruppen i kommer under första tertialen 2014 att tillföras personal för att besätta de vakanser som uppstått . Man avser även att minska gruppens officiella telefontid till förmån för ärendehand- läggningen. Myndigheten planerar även att utföra övertidsinsatser för att minska handläggningstiden. anger att man anställt personal men att det tar tid innan de blir fullgoda handläggare. har vidare gjort föränd- ringar i sin organisation och anser sig nu ha en stabil situation med en väl avvägd numerär. Myndigheten anför också att den kommer att fortsätta att effektivisera arbetsprocessen, bl.a. genom att utbilda personal på närpolis- stationer för att få sökanden att i ett tidigare skede komplettera sin ansökan. Det särskilt anför är att man infört ett särskilt ”snabbspår” för okomplicerade ärenden. Vidare har myndigheten utlokaliserat vissa upp- gifter till polisområdena och förändrat rutinerna och resursfördelning för vapenhandlarinspektioner. framhålls att det på lång sikt behövs fler handläggare. Polisen har en mängd författningsreglerade uppgifter. Dessa olika uppgifter kommer alltid att behöva konkurrera med varandra och prioriteras mot upp- ställda mål. Således tvingas t.ex. polisens tillståndsverksamhet konkurrera med de brottsutredande uppgifterna om tillgängliga resurser. Om ett om- råde prioriteras så sker det på bekostnad av ett annat. Hur effektiv polisen än är kommer det därför alltid att finnas medborgare som vill ha en högre polisiär servicenivå än vad polisen kan tillhandahålla. Men även mot bakgrund av detta är det uppfattning att en ansökan om vapentillstånd bör kunna handläggas . Denna uppfattning förutsätter dock att ansökan är fullständigt ifylld, att brottmålsdom eller förundersökningsresultat inte behöver inväntas eller att ärendet i övrigt inte fördröjs av liknande skäl. Med anledning av detta bör det påpekas att de uppgifter om handläggningstider som polismyndighet- erna lämnat till har beräknats utifrån samtliga ärenden, alltså även sådana som fördröjts på grund av ofullständig ansökan, att sö- kanden är misstänkt för brott eller som av [någon] anledning har behövts kompletteras. Den genomsnittliga handläggningstiden för ändamålen jakt och mål- var . Om man räknar bort storstadsmyndig- heterna så var genomsnittstiden för övriga myndigheter . 2 014 /1 5:JO1 Å K L A G A R - , P O L I S - O C H T U L L Ä R E N D E N hänsyn till den extra belastning som genomförandet av vapenamnestin och utvecklingen av det nya IT-systemet medförde samt att de ärenden som be- räknats även innefattar handläggning av ofullständiga ansökningar m.m. får det enligt uppfattning anses vara en godtagbar nivå. Till följd av att handläggare måste utbildas i det nya IT-systemet, deras ovana med systemet och inkörningsproblemen finns som flera polismyn- digheter framhåller en risk för att handläggningstiderna kommer att öka nå- got . När dessa hinder är undanröjda kommer sannolikt handläggningstiderna att bli kortare. handlades i medeltal ca 1200 ärenden per handläggare. Att polismyndigheternas handläggningstider inte alltid står i relation till hand- läggarnas produktivitet beror sannolikt på att myndigheterna har olika många handläggare i förhållande till antalet ansökningar. Skillnaden mellan hur många ärenden de olika myndigheternas handläggare producerar är stora. Spannet är från 600 ärenden till ca 1600–1800. Antalet ären- den per handläggare och år kan ses som ett mått på hur effektiv myndighet- ernas ärendeprocess och organisation är. Enligt bedöm- ning bör ärendeprocessen och organisationen vara så inrättad att en erfaren handläggare handlägger minst 1000 ärenden . ser därför positivt på det arbete som synes pågå i samtliga polismyndigheter med att effektivisera ärendeprocessen, t.ex. att hitta sätt för att få sökanden att lämna fullständigt ifyllda ansökningar. Där- utöver pågår vid utveckling av e-tjänster, t.ex. webban- sökan, och arbete med att skapa direktåtkomst för handläggarna till jägar- examensregistret. Även dessa åtgärder torde skapa förutsättningar för kor- tare handläggningstider. Särskilt om polismyndigheterna i , och De tre största polismyndigheterna har haft långa handlägg- ningstider. har haft , och . Även med hänsyn till det stora antalet ofullständiga ansökningar, resursåtgången för vapenamnestin och utvecklingen av IT- systemet är dessa handläggningstider för långa. Enligt synes det finnas utrymme för och att effektivisera handläggningen med hänsyn till hur många ärenden handläggarna handlägger i dessa myndigheter. De åtgärder som har vidtagit verkar ha haft en viss ef- fekt eftersom den genomsnittliga handläggningstiden för ändamålen jakt och målskytte minskat i förhållande innan. synes med hänsyn till antal ärenden per handläggare och år ha en tillräckligt effektiv ärendeprocess. För del torde det därför främst handla om att se över situationen så att antalet handläggare står i proportion till antalet ansökningar. I ett beslut anförde JO Renfors följande. Enligt 2 kap. 1 § första stycket vapenlagen krävs tillstånd för att bl.a. inneha skjutvapen eller ammunition. Av 2 kap. 2 § framgår att polismyndigheterna prövar frågor om tillstånd. Förvaltningslagen tillämpas på polismyndigheternas handläggning av tillståndsärenden. Ett av förvaltningslagens syften är att ga- rantera att myndigheterna upprätthåller en viss standard i fråga om bl.a. service till allmänheten. Därigenom främjas även rättssäkerheten. I 4 § förvaltningslagen behandlas myndigheternas allmänna serviceskyldig- het. Där anges att varje myndighet ska lämna upplysningar, vägledning, råd Å K L A G A R - , P O L I S - O C H T U L L Ä R E N D E N 2 014 /1 5:JO1 och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhets- område. Hjälpen ska lämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Frågor från enskilda ska besvaras . Av 5 § förvaltningslagen framgår att myndigheterna ska ta emot besök och telefonsamtal från enskilda. Om särskilda tider för detta är bestämda, ska all- mänheten underrättas om dem på lämpligt sätt. Myndigheterna ska också se till att det är möjligt för enskilda att kontakta dem med hjälp av telefax och e-post och att svar kan lämnas på samma sätt. Bestämmelsen inskärper att myndighet- erna ska vara tillgängliga för allmänheten i så stor utsträckning som möjligt. I motiven anges att detta inte utesluter att en myndighet, när det är nödvändigt, exempelvis begränsar sin telefonservice till vissa timmar . (Se prop. 1985/86:80 s. 61 och JO:s beslut , dnr 1708-2010.) Vidare anges i 7 § förvaltningslagen att varje ärende där någon enskild är part ska handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Detta innebär bl.a. att en myndighet har ansvar för att driva sina ären- den framåt och se till att de avgörs inom rimlig tid. JO:s granskning är rättslig och innebär främst en kontroll av att myndigheterna följer de regler som gäller för hur ärenden ska handläggas på ett formellt kor- rekt sätt. Min granskning i detta ärende har i huvudsak avsett om polismyndig- heternas handläggning av ärenden om vapentillstånd uppfyller kravet på att ärenden där enskilda är part ska handläggas så enkelt och snabbt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. En polismyndighet handlägger många olika slag av ärenden. Det är en själv- klarhet att en prioritering måste ske mellan olika ärendeslag, liksom inom ären- deslagen. Det är också självklart att det tar att handlägga ärenden på ett rättssäkert sätt, och att en viss tidsåtgång måste accepteras. Det går inte att generellt uttala vad som är en godtagbar handläggningstid i ett ärende. Detta varierar beroende på bl.a. ärendets karaktär och behovet av kompletteringar och utredningsinsatser. Det är dock aldrig godtagbart med fullständig passivitet i ett ärende, eller med oskäliga dröjsmål som inte har någon godtagbar förkla- ring. Det är alltså inte godtagbart att göra prioriteringar som innebär att ett visst slag av ärenden helt prioriteras bort. Vapenlagstiftningen och tillståndsgivningen har stor samhällelig betydelse. Kravet på tillstånd för att bl.a. inneha och handla med vapen innebär att det ur flera aspekter är viktigt att ärendena handläggs snabbt och effektivt. Utdragna handläggningstider kan bl.a. medföra att giltighetstiden för beviljade vapentill- stånd hinner löpa ut och att en sökande därefter innehar vapen som han eller hon saknar tillstånd för. Den ekonomiska betydelsen för dem som handlar med vapen kan också bli stor. har gjort bedömningen att ett ärende om vapentillstånd, där ansökan är komplett och ytterligare uppgifter inte behöver hämtas in, bör 2 014 /1 5:JO1 Å K L A G A R - , P O L I S - O C H T U L L Ä R E N D E N kunna handläggas och avslutas vid landets samtliga polismyn- Jag delar uppfattningen att detta är ett rimligt krav. en bedömning av den uppskattade handläggningstiden för vissa ärenden redo- visas till allmänheten, är det angeläget att tiden i största möjliga utsträckning En enskild sökande bör kunna förlita sig på en uppgift om normal hand- Ärenden där kompletteringar eller ytterligare uppgifter behövs ska naturligtvis också handläggas snabbt och effektivt. Av den utredning som har redovisat framgår att handlägg- ningstiderna och ärendetillströmningen varierar stort mellan polismyndighet- Polismyndigheterna i län, och hade t.ex. en genomsnittlig handläggningstid på eller mindre i ärenden om vapentillstånd för ändamålen jakt och målskytte . län och var den genomsnittliga handläggningstiden . myndigheterna i och hade en genomsnittlig hand- Vidare framgår av utredning att handläggningstiderna i ärenden för ändamålet målskytte generellt sett var längre än för ändamålet jakt. Vid i var handläggningstiden närmare 80 dagar för målskytte, och för jakt . handläggningstiden i ärenden för målskytte , och för jakt ca 50 i har som förklaring till handläggningsti- derna bl.a. hänvisat till att antalet ansökningar har ökat sedan 2005, som pensionsavgångar har inneburit stora kunskapstapp. har också förekommit betydande driftstörningar i det tidigare ärendehante- ringssystemet, främst . i har bl.a. uppgett att främst resursbrist, men även en stor omsättning av handläggare, har påverkat handläggningsti- Myndigheten har även lyft fram att omkring hälften av ansökningarna behöver kompletteras, vilket medför att handläggningen drar ut . i har bl.a. pekat på att verksamheten inte har till- förts handläggare i den utsträckning som ansökningarna ökat, samt att vakanser och annan frånvaro inte har kompenserats fullt ut på grund av ett ansträngt eko- i har angett att arbetsbelastningen har varit hög , bl.a. beroende på hög personalomsättning och sjukfrånvaro. Handläggningstiderna har ökat trots nyrekryteringar, bl.a. till följd av ett ökat ärendeinflöde och av att det tar tid att lära upp nyanställda. der 2013 och införandet av det nya ärendehanteringssystemet har också påver- kat handläggningen negativt. Å K L A G A R - , P O L I S - O C H T U L L Ä R E N D E N 2 014 /1 5:JO1 Kravet på snabb handläggning Av yttrande framgår att den genomsnittliga handläggnings- tiden för vapentillståndsärenden vid landets samtliga polismyndigheter var . Siffran inkluderar både ärenden som var kompletta när ansökan kom in och sådana som behövde kompletteras på något sätt. Det finns inte skäl att rikta någon kritik mot en sådan genomsnittlig handläggningstid eller en handläggning som ligger något över . Jag kan dock inte un- derlåta att notera att skillnaderna mellan de 21 polismyndigheterna är avse- värda, vilket i sig är anmärkningsvärt. Som framgått ovan har fyra polismyndigheter haft särskilt långa handlägg- ningstider . JO har tidigare uttalat kritik mot en av dem, i Västra Gö- taland (JO:s beslut , dnr 5481-2011 och 6064-2011 samt , dnr 6663-2012). Det framkom i de ärendena att polismyndigheten hade vidtagit ett flertal åtgärder för att komma till rätta med handläggningsti- derna. I ett yttrande till JO bedömde myndigheten att problemet med de långa handläggningstiderna till stor del hade fått en lösning. Det är dock tydligt att åtgärderna inte har fått önskad effekt. Den sammantagna bilden för de fyra ovan nämnda polismyndigheterna är inte tillfredsställande. Oavsett vad som anförts om skälen är handläggningsti- derna, som konstaterat, alltför långa. Enligt min mening uppfyller alltså inte handläggningstiderna för vapentillståndsärenden vid polis- myndigheterna i , , och för- valtningslagens krav på snabb handläggning, och de ska kritiseras för det. har redovisat de åtgärder som har vidtagits och planeras för att komma till rätta med de utdragna handläggningstiderna. Jag ser över lag positivt på det som redovisats. Det är polismyndigheternas sak att bedöma om det finns utrymme för effek- tivitetsförbättringar och resursförstärkningar. Jag vill dock framhålla att myn- digheter ska handlägga ärenden effektivt och rättssäkert, vilket bl.a. innebär att man i den utsträckning som det är lämpligt ska ge upplysningar om vad en ansökan bör innehålla och vad som krävs för att den ska beviljas. Man bör vi- dare i ett tidigt skede uppmärksamma behovet av eventuella kompletteringar och göra en bedömning av ärendets fortsatta handläggning. I enklare ärenden bör beslut kunna fattas ganska omgående. Mot den bakgrunden ser jag positivt på att i infört ett s.k. snabbspår. Arbetssättet innebär enligt polismyndigheten att enkla, kompletta licensärenden skiljs ut från de mer komplicerade och tidskrävande ansökningsärendena. Jag vill även betona att det är viktigt att myndigheterna regelbundet genom- för genomgångar av äldre ärenden och upprättar någon form av plan för deras avgörande. Om det står klart att handläggningen väsentligen drar ut bör myndigheten underrätta sökanden om detta. 2 014 /1 5:JO1 Å K L A G A R - , P O L I S - O C H T U L L Ä R E N D E N Jag har noterat att i avser att förkorta va- pengruppens fastställda telefontid till förmån för ärendehandläggningen. om syftet är gott är en sådan åtgärd inte helt okomplicerad. ser medför ofta att många försöker få kontakt med myndigheten för att få in- formation om hur det går i ärendet. Så länge man ändå kan hålla en godtagbar servicenivå har jag emellertid inte några invändningar mot åtgärden. Jag utgår från att man inom polisen kommer att ägna fortsatt uppmärksam- het åt de otillfredsställande handläggningstiderna och fortsätter att arbeta aktivt för att komma till rätta med dem. Under handläggningen av detta ärende har det kommit in synpunkter på poli- sens handläggning av vapenärenden också i andra avseenden än handlägg- Det har t.ex. framförts att det tar för polismyndigheten att utse handläggare i ärenden och att det är svårt att få kontakt med handläggarna. Det som kommit fram ger anledning att erinra om den serviceskyldighet som bl.a. framgår av 4 § förvaltningslagen. Å K L A G A R - , P O L I S - O C H T U L L Ä R E N D E N 2 014 /1 5:JO1 Kritik mot och en åklagare för handläggningen av en förundersökning och ett beslut om anhållande (Dnr 2556-2013) Beslutet i korthet: I samband med en spaningsinsats i en förundersökning om grovt tullbrott greps F.T. Han anhölls sedermera och var frihetsberövad under sammanlagt . Det visade sig senare att han var oskyldig. Utredningen visar att en rad olyckliga omständigheter ledde fram till att F.T. Det finns inte tillräcklig anledning att ifrågasätta ingripandet i sig. JO:s granskning har i stället varit inriktad på hur förundersökningen bedrevs efter det att F.T. vid förhör lämnat uppgifter om sitt alibi, fram till dess att han försattes på fri fot. Enligt JO:s mening kan det ifrågasättas om utredningen gav tillräckligt stöd för åklagarens bedömning att F.T. var på sannolika skäl misstänkt för grovt tullbrott. Alltför stor vikt verkar ha lagts vid de få och inte särskilt utpekande omständigheter som talade till hans nackdel. Utredningen ger dessutom intrycket att F.T:s egna uppgifter och de omständigheter som ta- lade till hans fördel inte har beaktats i tillräcklig omfattning. Grunden för anhållningsbeslutet var därför, enligt JO:s mening, mycket tveksam. F.T:s uppgifter om alibi kontrollerades först och dagen efter gripandet. Det kan ifrågasättas om inte dessa utred- ningsåtgärder borde ha vidtagits mer skyndsamt. I beslutet framhålls att åklagaren ska göra en kontinuerlig prövning av frihetsberövandet och att även har ett ansvar för att så snabbt och effektivt som möjligt vidta utredningsåtgärder för att få fram underlag för åklagarens bedömning. ankom en container med omkring fyra miljoner ciga- retter till hamn. Med anledning av detta inleddes en förundersökning om grovt tullbrott och grov olovlig befattning med smuggelgods. Tullen ge- nomförde en spaningsinsats inom ramen för förundersökningen. Insatsen kon- centrerades till platsen där ett transportföretag var beläget och omgivningarna däromkring. konstaterades att två hyrbilar fanns i när- heten av transportföretaget. Omständigheterna tydde på att fordonen hade sam- band med hanteringen av cigaretterna i containern. En kontroll visade att bi- larna hade hyrts vid i – ett bilföretag som ligger nära transportföretaget. Mitt kom en lastbil med två män till transportföretaget och lastade om cigaretterna från containern till last- bilen. Hyrbilarna befann sig under omlastningen i direkt anslutning till trans- portföretaget. Efter omlastningen lämnade lastbilen transportföretagets om- råde. Spaningsinsatsen fortsatte mot . Vid cirka kom de två hyrbilarna till . Männen som körde bilarna greps i samband med att de lämnade platsen till fots. Vid omkring kom ytterligare en 2 014 /1 5:JO1 Å K L A G A R - , P O L I S - O C H T U L L Ä R E N D E N Föraren var F.T. Enligt spanarna stämde F.T:s sig- nalement in på den person som hade kört lastbilen vid lossningen av containern tidigare – rakat huvud och liknande kropps- och ansiktsform. narna ingrep mot F.T., som i samband med det försökte backa ut från parke- förhördes mellan och 23.55. Han förnekade brott och re- dogjorde för vad han hade gjort . Han uppgav bl.a. att han hade arbetat, hämtat sina barn på förskolan och att de därefter hade besökt hans På vägen hem ville han visa barnen en bil som han hade tänkt att köpa på och det var därför han befann sig på platsen. namn på ett antal av de personer han hade träffat , bl.a. hans ar- betsgivare och personal på barnens förskola. Han hänvisade också till att han hade sin dator med sig och att man i den kunde kontrollera vilka möten han Han uppgav även att det i hans bil låg en parkeringsbil- jett för parkeringen vid moderns bostad och ett visitkort till bilförsäljaren vid , som han skulle träffa . Åklagaren fattade efter förhöret beslut att anhålla F.T. som på sannolika skäl misstänkt för grovt tullbrott. des de alibivittnen som F.T.