frsrdg · H204JO1 · 2014-11-11 00:00:00 — Om en sådan misstanke uppkommer har insti- tutionschefen (eller i förekommande fall delegaten) rätt att öppna för- sändelsen för att kontrollera att den inte innehåller något som inte får innehas. Klienten har alltid rätt att utan kontroll från personalen ta emot med- delanden från myndigheter, t.ex. JO och andra tillsynsmyndigheter, samt från advokat eller offentligt biträde. Det kan emellertid i särskilda fall uppkomma misstanke om att en ankommande försändelse som en- ligt avsändaren kommer från en myndighet innehåller t.ex. narkotika. Anledningen kan vara att en privatperson har använt sig av en myndig- hets kuvert för att undvika misstankar. Institutionschefen bör i dessa fall endast öppna försändelsen (helst i närvaro av klienten) om det efter kon- troll står tämligen klart att brevet inte härrör från en myndighet. Beslut om att kontrollera försändelser till klienten samt skälen därtill ska antecknas i klientens journal. I samband med att ett beslut fattas om kontroll av försändelse ska kli- enten alltid informeras (underrättas) om beslutet och om skälen till be- slutet. Det ska också dokumenteras i klientens journal att klienten har informerats om beslutet. S O C I A L T J Ä N S T 2 014 /1 5:JO1 SiS anser att den hantering av inkommande försändelser som Hessleby har haft vid låsbara avdelningar, dvs. att en klient ombeds att öppna ett brev tillsammans med eller framför personal utgör en form av kontroll av för- sändelse enligt 35 § LVM. Försändelser till klienterna får endast kontrolle- ras om det behövs med hänsyn till ordningen vid hemmet eller till den in- tagnes särskilda förhållanden. En anledning till kontroll kan vara om in- stitutionen misstänker att försändelsen innehåller narkotika. Institutions- chefen har medgivit att LVM-hemmet haft en felaktig hantering när brev delats ut till klienter på låsta avdelningar. Bristerna har numera åtgärdats. SiS vill här också tydliggöra att klienterna alltid har rätt att utan kontroll från personalen ta emot försändelser från myndigheter. Brev från myndig- heter får endast i undantagsfall granskas, t.ex. om det finns anledning miss- tänka att en privatperson har använt sig av en myndighets kuvert. Det framkommer vidare av protokollet att LVM-hemmet ofta behåller kuvertet vid privata försändelser. Om kuvert omhändertas – t.ex. därför att frimärket innehåller narkotika – så måste, enligt SiS mening, beslut om om- händertagande av egendom enligt 31 § LVM fattas. I ett beslut uttalade JO följande. LVM-hemmet Hessleby är ett hem med befogenheter för särskild tillsyn enligt 23 § LVM. Enligt 35 § samma lag får försändelser till den som vårdas i ett sådant hem kontrolleras, om det behövs med hänsyn till ordningen vid hemmet eller till den intagnes särskilda förhållanden. Om en ankommande försändelse innehåller förbjuden egendom enligt 31 §, får egendomen omhändertas. Syftet med LVM-vården är att motivera den enskilde att komma till rätta med sina missbruksproblem. I förarbetena till bestämmelsen om brevkontroll uttalas att kontrollen främst syftar till att hålla droger utanför institutionen och förhindra missbruk där, varför den bör begränsas till att avse de försändelser som kan misstänkas innehålla sådant som den intagne inte får inneha enligt 31 § LVM (prop. 1981/82:8 s. 97). JO har tidigare uttalat att brev från myndig- heter eller advokater endast bör granskas i undantagsfall (JO 1989/90 s. 264). Beslut om en försändelsegranskning får endast fattas om det i det enskilda fallet finns en grundad anledning att misstänka att försändelsen innehåller något som är otillåtet. Försändelserna bör alltid öppnas i närvaro av den intagne, och kon- trollen bör kunna genomföras utan att brev eller andra meddelanden läses (a. prop.). En anteckning om beslutet ska göras i den intagnes journal (3 kap. 18 § socialtjänstförordningen [2001:937]). Utredningen visar att LVM-hemmet Hessleby vid tiden för inspektionen hade en särskild rutin för posthanteringen som innebar att den enskilde regel- mässigt öppnade alla inkommande brev i närvaro av personal. Härigenom gjor- des i praktiken en sådan kontroll av breven som avses i 35 § LVM. Något beslut om granskning med stöd av den bestämmelsen hade dock inte fattats i det en- skilda fallet. Som jag har redogjort för ovan är det inte tillåtet med en generell granskning av försändelser som kommer in till en intagen. Ett beslut ska fattas i varje en- skilt fall om förutsättningarna för detta är uppfyllda. 2 014 /1 5:JO1 S O C I A L T J Ä N S T kritik för den otillåtna brevkontrollen. Jag noterar att åtgärder nu ska ha vidta- gits för att posthanteringen i fortsättningen ska ske enligt bestämmelserna i Allvarlig kritik mot en av ett ärende gällande förälders underhållsskyldighet gentemot ett barn som hade fyllt (Dnr 6889-2012) fattade en tjänsteman vid i följande beslut. Beslut angående betalning till beslutar att du ska betala /månad från och med de- cember 2012. Omräkning kommer att ske en gång . Om en förälders ekonomiska förhållanden ändras ska detta anmälas för att omräkning ska ske. Betalning ska ske direkt till barnet senast den sista i för nästkommande månad. Beslutet är inte överklagningsbart. Om du anser att något i beräkningen är felaktigt v.g. vänd Dig till undertecknad omgående. I en anmälan till JO framförde . klagomål mot Socialkontor barn och ungdom i . Klagomålen gällde beslutet . Han ifrågasatte betalningsskyldigheten och det höga beloppet. anmodades att inkomma med utredning och ytt- rande över anmälan. I ett remissvar anfördes bl.a. följande. Redogörelse för handläggningen i ärendet Inkommer ansökan från gode man, , om försörj- ningsstöd under gymnasiestudier. Socialsekreterare fattar beslut om att inleda utredning jml 11 kap. 1 § Socialtjänstlagen. S O C I A L T J Ä N S T 2 014 /1 5:JO1 Individ- och familjenämndens arbetsutskott fattar med stöd av 4 kap. 1 § Socialtjänstlagen beslut om att bevilja bistånd försörjningsstöd en- ligt gällande norm och riktlinjer , dock längst till att fyller . . underrättas per brev om att han ska betala /månad. . ringer socialsekreterare och är upprörd över beslu- tet. Han är villig att istället betala /månad. Han informerar att han kommer art driva frågan vidare till JO. Telefonsamtal med . kan nu tänka sig att betala l .000 kr/må- nad i avvaktan på att ärendet avgörs av JO. samråder med konsulent och bedömning görs att acceptera att bidrar med l .000 kr/månad för . Beslut fattas om försörjningsskyldighet för . utifrån 7 kap. l § FB om l .000 kr/månad. Motiveringen till att acceptera förslag på summan som han ska bidra med för försörj- ning av . är att det utifrån perspektiv är bättre att nämnden gör en överenskommelse med om summan han anser att han kan be- tala istället för att frågan ska bli långdragen och kommer i kläm och blir utan försörjning. Socialsekreterare bedömer att gällande riktlinjer och rutiner följts både gällande utredning som utmynnat i beslut om försörjningsstöd och gällande beräkning av föräldrarnas försörjningsskyldighet. är inskriven och går på Fridnässkolans särskolegymnasium och därmed är för- äldrarna fortfarande försörjningsskyldiga. . bereddes tillfälle att yttra sig över remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. När ett barn får vård i ett annat hem än det egna är föräldrarna skyldiga att i vissa fall bidra till kommunens kostnad för barnets vård. Bestämmelser om detta finns i 20 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshind- rade, LSS, och 8 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Det ansvaret gäller barn som inte har fyllt . I det här fallet hade . fyllt och de nu nämnda bestämmelserna kunde därför inte ligga till grund för något beslut om betalningsskyldighet. Beslutet om betalningsskyldighet för . synes inte heller ha grundats på någon av de bestämmelserna. Ut- redningen ger närmast vid handen att förvaltningen fattat någon form av beslut om underhållsskyldighet för . gentemot hans vuxna dotter . Föräldrar ska enligt bestämmelser svara för underhåll åt sina barn efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. Föräldrarnas underhållsskyldighet upphör när 2 014 /1 5:JO1 S O C I A L T J Ä N S T Går barnet i skolan efter denna tidpunkt, är föräldrarna un- derhållsskyldiga som skolgången pågår, dock längst intill dess Till skolgång räknas studier i och gymnasie- skolan och därmed jämförlig utbildning. Frågan om en förälders skyldighet att betala underhållsbidrag till ett vuxet barn är en s.k. civilrättslig fråga som parterna själva disponerar över. har socialförvaltningen möjlighet att ge råd till parterna om någon av dem öns- Om föräldern och barnet inte kan träffa ett avtal om underhållsbidrag har barnet möjlighet att väcka talan mot föräldern vid domstol. En kommun har inte någon möjlighet att med hänvisning till bestämmelser besluta att föräldrar ska betala underhållsbidrag till sina myndiga Som sagts bestäms saken i avtal eller genom en dom. I detta fall beslutade förvaltningen att . skulle utge ett visst belopp till sin dotter. I remissvaret har nämnden uppgett att förvaltningen och . därefter kom överens om att han skulle betala ett betydligt lägre belopp till sin dotter. Ett nytt beslut angående under- hållsskyldighet fattades därför . Som jag anfört ovan finns det inte någon laglig möjlighet för myndigheten att fatta den typen av beslut. är anmärkningsvärt att nämnden inte uppmärksammade den felaktiga hand- läggningen i samband med sitt yttrande till JO. Handläggningen är i strid med gällande lagstiftning och nämnden förtjänar allvarlig kritik för hanteringen. Det finns skäl att befara att det inträffade inte utgör en engångshändelse. överlämnar därför en kopia av detta beslut till Inspektionen för vård och om- sorg för kännedom. Ärendet avslutas med den allvarliga kritik som uttalats. S T Ö D O C H S E R V I C E T I L L V I S S A F U N K T I O N S H I N D R A D E 2 014 /1 5:JO1 Stöd och service till vissa funktionshindrade Fråga om skyldighet att kommunicera uppgifter som i ett ärende hade inhämtats från den dagliga verksamheten (Dnr 5569-2012) Beslutet i korthet: I ett LSS-ärende kommunicerade handläggaren sin ut- redning med förslag till beslut utan att sökanden först fått möjlighet att yttra sig över de uppgifter som handläggaren hade hämtat in från sökandens dag- liga verksamhet. De inhämtade uppgifterna stod i flera avseenden i strid med de uppgifter som sökanden hade lämnat och verkar även ha haft en avgö- rande betydelse för förvaltningens bedömning att avslå ansökan. Med hän- syn till den betydelse som de inhämtade uppgifterna hade för bedömningen borde skrivelsen från den dagliga verksamheten ha kommunicerats med sö- kanden i enlighet med 17 § förvaltningslagen innan beslut meddelades. För- valtningen kritiseras för denna och ett flertal andra brister i handläggningen av ärendet. I en anmälan till JO framförde advokaten , som ombud för Y.T., klagomål mot i i fråga om handläggningen av ett ärende enligt LSS. Hon uppgav bl.a. följande: om personlig assistans enligt LSS i en omfattning av . gav hon, som ombud för Y.T., in en kompletterande ADL-bedömning. Trots ett flertal påtryckningar per telefon vidtog stadsdelsförvaltningen inga utredningsåtgärder i ärendet för- rän , dvs. och efter Y.T:s ansökan. skickade hon ett e-brev till förvaltningen och bad om information om ärendets handläggning. Något svar erhölls inte. skickade hon ett brev till förvaltningen och begärde en redogörelse för vilka utredningsåtgär- der som förvaltningen hade vidtagit i ärendet. Först då hörde förvaltningen av sig för att boka in ett personligt möte med Y.T. kommunicerade förvaltningen en utredning med förslag till beslut. I utredningen, som var synnerligen knapphändig, hän- visades bl.a. till uppgifter som förvaltningen hade inhämtat från personal på Y.T:s dagliga verksamhet. Den dagliga verksamheten hade kontaktats utan att Y.T. eller någon företrädare för honom hade samtyckt till det, vilket strider mot bestämmelserna om sekretess. Förvaltningen har inte heller kommunicerat skrivelsen från personalen på den dagliga verksamheten. Hon begärde och fick anstånd med att yttra sig över förvaltningens utredning och förslag till beslut till . begärde hon på nytt anstånd för att komplettera ärendet med ytterligare uppgifter från den dag- 2 014 /1 5:JO1 S T Ö D O C H S E R V I C E T I L L V I S S A F U N K T I O N S H I N D R A D E Hon beviljades dock inte detta. I stället meddelade förvalt- ningen beslut i ärendet, i vilket man avslog Y.T:s begäran om personlig assi- stans. I ärendet meddelades beslut först och efter det att Y.T:s ansökan kommit in till förvaltningen. Till anmälan fogades vissa handlingar, bl.a. förvaltningens utredning och förslag till beslut. JO begärde att i skulle yttra sig över vad som hade framförts i anmälan till JO. I ett remissvar anförde nämnden i huvudsak följande: Förvaltningens utredning och yttrande Förvaltningen har gjort en intern utredning och granskning av hur ansökan om personlig assistans handlagts i detta ärende och konstaterar att ett flertal fel har gjorts vilka redovisas i den följande texten. Ansökan om personlig assistans inkom . Förvalt- ningen påbörjade utredningen och kommunicerade för- slag till beslut . Detta är ett allvarligt fel och strider mot förvaltningslagen när det gäller att ett ärende ska handläggas skyndsamt. Uppgifter om Y.T:s behov av stöd och omvårdnad har bland annat in- hämtats från den dagliga verksamhet där han deltar . Förvaltningen har beviljat insatsen daglig verksamhet och har därmed skyl- dighet att följa upp om verksamheten motsvarar den enskildes behov och om den enskilde är nöjd med verksamheten. I utredningen av personlig as- är det också rimligt att tänka sig att utredaren gör en förfrågan om den enskildes behov av stöd i den dagliga verksamheten för att få en bild av behovet av personligt stöd i olika moment . Detta ska dock föregås av att den enskilde och/eller dennes företrädare informeras om hur utredningen om personlig assistans kommer att gå till och vilka kontakter som kommer att tas i utredningsarbetet. Vid hänvisning till uppgifter som kommer från den dagliga verksam- heten ska det framgå vem som lämnat uppgifterna. Dessa uppgifter ska också kommuniceras med den person ärendet berör. Så har inte skett i detta fall vilket också advokaten framhåller i sin skrivelse. Förvaltningen skickade utredning med förslag till beslut för kommuni- cering . Eventuella synpunkter begärdes in till . Y.T:s ombud begärde anstånd för att inkomma med syn- punkter på utredningen och kompletterande uppgifter. Anstånd medgavs till . Ombudet begärde anstånd ytterligare för att komplettera med upp- gifter men medgavs inte denna möjlighet. Förvaltningen bedömde i detta skede att det inte fanns ytterligare omständigheter som talade för att bevilja anstånd. Vid granskning av ärendet bedömer förvaltningen att begäran om ytter- ligare anstånd för att komma in med kompletterande uppgifter borde ha tillgodosetts för att säkerställa att samtliga synpunkter och kompletteringar beaktats innan beslut fattats. Detta särskilt med tanke på att förvaltningen brustit i handläggningen av ärendet. Förvaltningens åtgärder med anledning av det inträffade Förvaltningen har gått igenom handläggningen i det enskilda ärendet som anmälan avser. Vid granskningen konstateras ett flertal brister som ovan S T Ö D O C H S E R V I C E T I L L V I S S A F U N K T I O N S H I N D R A D E 2 014 /1 5:JO1 Med anledning av de brister som konstateras i detta ärende har en djupare granskning gjorts av ytterligare ärenden för att se om handlägg- ningen följer gällande lagar och riktlinjer. Vid granskning av ytterligare ärenden har inga brister i handläggningen upptäckts. Förvaltningen bedö- mer att de brister som framkommit i det enskilda ärendet Y.T. är mycket ovanligt. Förvaltningen har med anledning av detta vidtagit flera åtgärder för att förhindra att detta ska uppstå framgent. Arbetssätt och rutiner har setts över. Enheten har inrättat en mottagningsfunktion som tar emot alla inkommande ansökningar och registrerar ärenden innan dessa fördelas till handläggare för utredning. På detta sätt får arbetsledningen en bra överblick över antalet inkomna ärenden och kan sedan följa upp handläggningstiden och säker- ställa att alla ansökningar utreds. Förvaltningen kommer också att utöka arbetet med internkontroll, i form av aktgranskning, . I ett beslut uttalade JO följande. Som följer av 7 § förvaltningslagen (1986:223), FL, ska en ansökan om per- sonlig assistans handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Det går givetvis inte att ange en bestämd tid inom vilken en utredning ska vara klar eftersom utredningens omfattning beror på omstän- digheterna i det enskilda fallet. I detta fall framgår att Y.T:s ansökan om personlig assistans kom in till för- valtningen och att kompletterade Y.T:s ansö- kan med en ADL-bedömning . Förvaltningen träffade Y.T. och beslut i ärendet meddelades . Det tog således och från det att ansökan kom in till för- valtningen till dess att ärendet avgjordes. Såvitt framkommit verkar förvalt- ningen inte ha vidtagit några aktiva utredningsåtgärder annat än under en be- gränsad tid. Nämnden har i sitt remissvar anfört att handläggningstiden i detta ärende har utgjort ett allvarligt fel. Någon förklaring till varför handläggningen drog ut har inte lämnats. Det kan i sammanhanget noteras att Y.T:s ombud ställde frågor om handläggningen. Även om nämnden inte har förklarat varför handläggningen drog ut har nämnden uppen- barligen tagit det inträffade på allvar. Nämnden har i remissvaret anfört att åt- gärder har vidtagits för att något liknande inte ska kunna inträffa på nytt. Mot bakgrund av det som nämnden har anfört i denna del har jag inte funnit skäl att närmare undersöka orsaken till bristen i handläggningen. Den anmärk- ningsvärt långa handläggningstiden förtjänar dock allvarlig kritik. Inhämtande av uppgifter från den dagliga verksamheten har ifrågasatt om förvaltningen hade rätt att inhämta uppgifter från Y.T:s dagliga verksamhet utan hans samtycke. 2 014 /1 5:JO1 S T Ö D O C H S E R V I C E T I L L V I S S A F U N K T I O N S H I N D R A D E Enligt 26 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, gäller som regel sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstå- ende till denne lider men. Vid tillämpningen av sekretesslagen jämställs verk- samhet enligt LSS med socialtjänst. Enligt 8 kap. 2 § OSL kan sekretess gälla mellan olika verksamhetsgrenar inom en myndighet när dessa är att anse som självständiga i förhållande till varandra. Även om verksamheterna bedöms som självständiga i OSL:s mening måste det också prövas om de har organiserats på ett sådant sätt att de förhåller sig självständiga till varandra. Det är bara om båda dessa kriterier är uppfyllda som det uppstår en sekretessgräns inom en myndighet (se prop. 2008/09:150 s. 360). Den dagliga verksamheten och LSS-enheten är båda organiserade under Såvitt kommit fram gäller inte någon myndighetsintern sekretess mellan enheterna. Förvaltningens åtgärd att in- hämta uppgifter från den dagliga verksamheten kan således inte sägas ha skett i strid med några bestämmelser om sekretess. Verksamheten enligt LSS ska enligt 6 § LSS vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. bl.a. att en utredning om insatser enligt LSS ska bedrivas i samråd med den Nämnden ska således, om det är möjligt, diskutera med honom eller henne vilka uppgifter som behövs för att nämnden ska kunna fatta ett beslut i ärendet och komma överens med honom eller henne om hur uppgifterna ska Utifrån en integritetsskyddsaspekt är det därför inte tillfredställande att LSS-handläggaren inte samrådde med Y.T. innan han kontaktade den dag- Förvaltningen ska kritiseras för detta. Av 17 § FL följer att ett ärende som avser myndighetsutövning mot en enskild inte får avgöras utan att den som är sökande, klagande eller annan part har un- derrättats om en uppgift som har tillförts ärendet genom någon annan än honom eller henne själv och han eller hon fått tillfälle att yttra sig över den. heten får dock avgöra ärendet utan att så har skett i vissa fall, bl.a. om uppgiften saknar betydelse eller om åtgärden av någon annan anledning är uppenbart obe- Av förvaltningens utredning i det aktuella ärendet framgår under rubriken ”Underlag till utredningen” bl.a. att handläggaren har haft ett telefonsamtal med kontaktpersonen på den dagliga verksamheten och att förvaltningen , dvs. innan det personliga mötet med Y.T. ägde rum, fått ett e-brev från den dagliga verksamheten som rörde Y.T:s behov av stöd och omvårdnad där. Förvaltningen kommunicerade sin utredning med förslag till beslut den 31 I utredningen hänvisades bl.a. till uppgifter som hade lämnats av personal vid den dagliga verksamheten. Dessa uppgifter stod i flera avseenden i strid med uppgifter som Y.T. hade lämnat i sin ansökan. gifterna förefaller ha haft en avgörande betydelse för förvaltningens bedöm- ning och beslut att avslå Y.T:s ansökan om personlig assistans. S T Ö D O C H S E R V I C E T I L L V I S S A F U N K T I O N S H I N D R A D E 2 014 /1 5:JO1 Nämnden har i sitt remissvar bekräftat att de uppgifter som förvaltningen hämtade in från den dagliga verksamheten inte kommunicerades med Y.T. och anfört att detta rätteligen borde ha skett. Nämnden har också påtalat att det vid en hänvisning till uppgifter från den dagliga verksamheten ska framgå vem som har lämnat uppgifterna. Med hänsyn till den betydelse som de inhämtade upp- gifterna hade för förvaltningens bedömning – och även kunde få vid en even- tuell domstolsprövning – borde skrivelsen från den dagliga verksamheten i sin helhet ha kommunicerats innan förvaltningen meddelade beslut i ärendet. För- valtningen förtjänar kritik för att inte ha gjort detta. skickade handläggaren utredningen med förslag till beslut till Y.T:s ombud för eventuella synpunkter . Ombudet begärde och fick anstånd med att komma in med synpunkter på ut- redningen till . Ombudet begärde då ytterligare anstånd med för att bemöta uppgifterna från den dagliga verksamheten. Detta med- gavs inte. beslutade nämnden att avslå Y.T:s ansökan om personlig assistans. Som jag anfört ovan förefaller uppgifterna från den dagliga verksamheten ha haft stor betydelse för förvaltningens bedömning av Y.T:s ansökan. Mot bakgrund av detta är det anmärkningsvärt att Y.T:s ombud inte fick ytterligare några dagars anstånd. I detta sammanhang noterar jag även den långsamma handläggningen från förvaltningens sida. Jag vill framhålla att det från rättssä- kerhetssynpunkt är viktigt att den enskilde ges tillfälle att tillvarata sin rätt ge- nom att komplettera och kontrollera det utredningsmaterial som har tillförts ärendet, inte minst i en situation som denna. Sammantaget är jag mycket kritisk till handläggningen av detta ärende, som visat allvarliga brister i flera hänseenden. Nämnden har dock i sitt remissvar redogjort för vilka åtgärder nämnden vidtagit för att förhindra att något lik- nande inträffar igen. Mot den bakgrunden anser jag mig kunna lämna saken med den allvarliga kritik som uttalats. Det som i övrigt har framförts, bl.a. om utredningens kvalitet, ger inte an- ledning till något uttalande från min sida. 2 014 /1 5:JO1 S T Ö D O C H S E R V I C E T I L L V I S S A F U N K T I O N S H I N D R A D E Handläggningen av ett ärende om personlig assistans enligt LSS; fråga bl.a. om kommunen har kunnat avvakta med handläggningen av ansökan i avvaktan på att skulle fatta ett beslut om assistansersättning (Dnr 5076-2012) Beslutet i korthet: Sedan en kvinna ansökt om personlig assistans enligt LSS hos vård- och omsorgsnämnden dröjde det cirka tre må- nader till dess att nämnden inledde en utredning.