frsrdg · H104RR1 · 2014-02-14 00:00:00 — Valet av strategier och enskilda granskningar, inom ramen för strategier och fristående granskningar, utgår från bedömningar av väsentliga områden där det finns en hög risk för ineffektivitet. Detta är en förutsättning för att granskningarna ska vara relevanta och intressanta. Underlaget för riksrevisorernas beslut om granskningsinriktningen och valet av granskning kräver en väl fungerande omvärldsanalys. har betonat att effektivitetsrevisionen i ökad utsträckning bör verka främjande för att underlätta det förändringsarbete för bättre hushållning, resursutnyttjande och ökad måluppfyllelse som granskningsresultaten ger anledning till. Detta har också varit en ambition som ligger i linje med riksrevisorernas strategiska inriktning . Den närmare inriktningen av granskningen bör därför i ökad utsträckning avse måluppfyllelse, resursutnyttjande och hushållning. Nedan visas utvecklingen utifrån olika granskningsinriktningar. Tabell 6 Antal PUBLICERADE granskningar och Fördelning mellan olika granskningsinriktningar 2011–2013 Av tabellen ovan framgår att numera har huvuddelen av de publicerade granskningarna en inriktning mot måluppfyllelse, resursutnyttjande och hushållning. Tabellen visar också att andelen sådana granskningar ökar. I granskningsinriktningen styrning och interna processer ingår sådana granskningar där effektiviteten i de interna processerna har undersökts hos dem som granskas. Detta är områden som har betydelse för såväl måluppfyllelse och resursutnyttjande som hushållning, men där det är svårt att entydigt hänföra slutsatserna till något av dessa områden. Granskningar som är inriktade på redovisning till regeringen och avser främst strategin offentliga finanser. förändrades den interna kvalitetssäkringen inom effektivitetsrevisionen genom en övergång till en mer kollegial form. Detta innebär att effektivitetsrevisorer lämnar synpunkter på varandras arbete utifrån särskilt beslutade kvalitetskriterier. inrättades också ett internt kvalitetsråd som genom egna initiativ och efterfrågestyrd rådgivning bidrar till höjd kvalitet i granskningsverksamheten. Syftet med de förändrade formerna för kvalitetssäkringen är att bättre utnyttja och kommunicera den samlade kompetensen i organisationen. Genom att fler medarbetare engageras i kvalitetsarbetet ges också nya möjligheter att föra ett professionellt samtal varvid kompetensen i kvalitetsfrågor breddas och fördjupas. Förutsättningarna blir då också bättre för ett kontinuerligt lärande i organisationen. Erfarenheterna är så här långt goda och bedömer att granskningsrapporterna är trovärdiga och lever upp till de formulerade kvalitetskraven. Den peer review som genomfördes och där riksrevision svarade för huvuddelen av genomgången av effektivitetsrevisionen bekräftade också denna bild. Den övergripande bedömningen var att väl uppfyller internationella standarder för effektivitetsrevision. I sin rapport påpekade peer review-teamet också behovet av att skapa ett bättre och mer samlat underlag för analys och bedömning av risker i den statliga förvaltningen – ett underlag som kan ligga till grund för den närmare inriktningen inom såväl årlig revision som effektivitetsrevision. inledde också ett sådant utvecklingsarbete . I likhet har de som berörts av granskningen getts möjlighet att genom särskilda enkäter lämna sin syn på hur granskningen har genomförts. De frågor som ställs i enkäten har formen av positiva påståenden där organisationen kan ge fyra olika svar: instämmer helt, instämmer i huvudsak, instämmer till viss del samt instämmer inte. För de granskningar som publicerades och som ingick i undersökningen var bedömningen i av de inkomna svaren att man helt eller i huvudsak instämde i påståendena. Detta var en minskning jämfört med och ungefär i paritet med 2011 (). En viss variation är naturlig, men helhetsintrycket visar att de statliga aktörer som har granskats har en positiv syn på hur har genomfört och kommunicerat granskningarna. Effektivitetsrevisionen bör som angetts ovan främja förändringsarbetet inom staten, dvs. att de brister som uppmärksammar i sina rapporter också blir åtgärdade. Granskningen ska ha en hög verkningsgrad. följer upp verkningsgraden genom den årliga uppföljningsrapporten. Uppföljningsrapporten innehöll en djup uppföljning av 11 granskningsrapporter och en mer översiktlig uppföljning av 50 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen. Uppföljningen visar att flertalet granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra berörda organisationer. TABELL 7 NETTOKOSTNADER FÖR EFFEKTIVITETSREVISION 2011–2013 (TKR) Tabell 8 Redovisade timmar för anställd personal inom effektivitetsrevision 2011–2013 Som framgår av tabell 7 och 8 har såväl kostnader som redovisade timmar för effektivitetsrevision minskat i förhållande till 2012. Detta förklaras främst av minskade personalkostnader såsom lönekostnader och utbildningskostnader samt lägre kostnader för extern kompetens. Under avsnittet Kompetens och personal redovisas kompetensutveckling och användningen av extern kompetens i granskningsverksamheten. Omvärldsbevakningens andel av kostnader och redovisade timmar för effektivitetsrevision har minskat jämfört med . Detta beror i stor utsträckning på att inga nya strategier har startats och att antalet granskningar vid sidan av strategier har ökat. Omvärldsbevakningen har i stor utsträckning historiskt påverkats av behovet att förnya beslutade granskningsstrategier. Tabell 9 Kostnader för förstudier och huvudstudier SAMT styckkostnad per publicerad granskning 2011–2013 (tkr) Som framgår ovan har styckekostnaden för expedierade granskningar varit i nivå med föregående år. Kostnaderna för granskningar som inte har resulterat i någon rapport har minskat . Tabell 10 Redovisade timmar för förstudier och granskningar samt genomsnittlig insats per publicerad granskning 2011–2013 Den nedlagda tiden per granskning har ökat något . Här har det minskade konsultutnyttjandet haft viss betydelse genom att man i ökad utsträckning har använt egen personal i granskningarna. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att bidra till att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision i enlighet med internationella redovisningsstandarder (ISSAI). Målet återspeglas i samtliga projektmål i portföljen, även om de exakta formuleringarna kan variera. Det bryts ner i tre delmål som uttrycker vad en () måste uppnå för att det övergripande målet ska nås: effektiva revisionsprocesser, användarvänliga rapporter av hög kvalitet och kvalitativa relationer med intressenter. insatser ska bidra till något eller alla av dessa delmål. Måluppfyllelsen beror ofta på flera faktorer som ligger utanför projektets kontroll och det tar normalt sett att uppnå målen. På årlig basis kan de myndighetsnära resultaten, de s.k. prestationerna, redovisas. Dessa bidrar till måluppfyllelse på . internationella projektportfölj består av globala och regionala program samt bilaterala utvecklingsinsatser i , , västra och . På global nivå har arbetet fokuserat på frågor kring revisionens kapacitetsutveckling inom ramen för INTOSAI-samarbetet. På regional nivå har myndigheten samarbetat med samarbetsorganisationen för engelsktalande revisionsmyndigheter i (AFROSAI-E) som ett regionalt samarbete mellan revisionsmyndigheterna på västra har påbörjats. Det senare har fokuserat på att främja parallellgranskningar i regionen. På det bilaterala planet har utvecklingsprojekt i Bosnien och , , , , , och fortsatt. Föregående års arbete med att studera förutsättningarna för eventuellt samarbete med och resulterade i två nya samarbetsprojekt . Även har projektportföljen dominerats av insatser inom effektivitetsrevision. Fokus har legat på att coacha individuella team och på det sättet dels förbättra och effektivisera revisionsprocessen, dels öka kvaliteten i revisionsrapporterna. I syfte att etablera och stärka effektiva processer inom finansiell revision och granskning av regelefterlevnad har genomförandet av ISSAI stått i fokus. Aktiviteter avseende utveckling av ledning och styrning samt kommunikation har varit inriktade mot framför allt förändringsledarskap. Verksamheten har i huvudsak skett enligt plan. Politisk turbulens och bristande mottagningskapacitet har lett till förseningar i några av projekten. I enlighet med verksamhetens mål har årets insatser inom bilaterala partnerskap fokuserat på att stödja de nationella revisionsorganen i deras arbete med att etablera effektiva revisionsprocesser, revisionsrapporter av hög kvalitet och ändamålsenliga externa relationer. Samarbetet med AFROSAI-E och dess 24 medlemsorganisationer sker genom det exekutiva sekretariatet i och syftar till att genomföra organisationens strategiska plan. ställer såväl långtids- som korttidsexperter samt finansiella resurser till AFROSAI-E:s förfogande och bidrar därmed till metodutveckling och till att ta fram praktiska revisionsverktyg, t.ex. handböcker, manualer och utbildningsmaterial inom organisationens samtliga strategiska områden. har vidare bidragit till grundutbildningen av drygt 100 nya effektivitetsrevisorer och till vidareutbildning av ett femtontal revisorer i kvantitativ dataanalys. Därtill har ett femtiotal medarbetare utbildats i strategiska kommunikations- och HR-frågor. har vidare medverkat vid tre kvalitetsuppföljningar av medlemsorganisationer, vilka resulterade i rekommendationer om hur dessa ska kunna stärka sina kvalitetssystem. Det instabila politiska läget i Bosnien och har påverkat samarbetet och gjort det svårt att bedriva projektet enligt plan. slöts ett nytt samarbetsavtal med tre av revisionsmyndigheterna i och . Myndigheten i Republika Srbska valde att ställa sig utanför samarbetet. För att förbättra och effektivisera revisionsprocessen samt öka kvaliteten på rapporter har löpande stöttat team inom effektivitetsrevision. Nio effektivitetsrapporter har publicerats. Vidare har de bosniska revisionsmyndigheterna börjat samarbeta med andra länder om parallellgranskningar och gemensamma utbildningar. Inom ramen för finansiell revision och regelefterlevnad har samarbetet fokuserat på att lägga en grund för att införa ISSAI. Arbetet resulterade i ett beslut om den framtida revisionsinriktningen hos samarbetsparten samt en kartläggning och identifiering av områden inom metod- och kvalitetssäkringsarbete som behöver utvecklas i enlighet med ISSAI. Det nuvarande samarbetsavtalet löpte ut /14. har i diskussioner varit positiv till ett fortsatt samarbete under förutsättning att den politiska turbulensen i inte leder till att revisionsmyndighetens integritet ifrågasätts. Insatserna har i huvudsak fokuserat på förbättrad och effektiv effektivitetsrevisionsprocess genom coachning av revisionsteam. Insatserna har bidragit till två färdiga rapporter och två rapportutkast. Det nuvarande samarbetsavtalet löpte ut /14 och en ettårig förlängning av avtalet har diskuterats. har insatserna fokuserat på metod- och kvalitetssäkringsfrågor inom finansiell revision. Årets insatser har bidragit till ett utkast till manual som finns för beslut och intressanta iakttagelser hos de coachade teamen. Samarbetet har också lett till att revisionsmyndigheten har introducerat kvalitetssäkring och kvalitetskontroll i liten skala. har samarbetet präglats av kommunikationssvårigheter, vilket har lett till förseningar i projektgenomförandet. De insatser som har genomförts har inriktats på kvalitetssäkringsfrågor i syfte att förbättra och effektivisera processen för finansiell revision. Årets samarbete har också resulterat i förslag till ett omstrukturerat internt utbildningsprogram. Vidare har ledarskapsfrågor med inriktning på förändringsledning stått i fokus. för de 30 högsta cheferna har resulterat i en ökad medvetenhet om och en gemensam syn på revisionsmyndighetens strategiska utvecklingsplan och behov av att utveckla en professionell kommunikationsfunktion. har samarbetet inriktats på det praktiska arbetet inom effektivitetsrevision genom att coacha team och genomföra utbildningar. har också tagit fram underlag till vissa moduler inom revisionsmyndighetens certifieringsprogram för finansiell revision. För att förbättra och effektivisera revisionsprocessen har också genomfört utvecklingsinsatser avseende interna rutiner kring exempelvis tidredovisning och relationerna mellan fackförening och arbetsgivare. Projektinsatserna har fokuserat på coachning av två pilotteam inom revisionsmyndigheten, vilket har resulterat i två rapporter inom finansiell revision. För att stärka revisionsprocessen har en manual för kvalitetssäkring i enlighet med ISSAI tagits fram inom projektet, vilken också har fastställts av revisionsmyndighetens högsta ledning. För att främja en större samsyn inom revisionsmyndighetens ledning kring dess mandat och uppdrag och övergången från sovjetisk kontroll till modern revision, har initierat ett erfarenhetsutbyte mellan den moldaviska och den lettiska revisionsmyndigheten. Trots att samarbetsparten har varit påtagligt pressad av sitt uppdrag som FN-revisor har projektgenomförandet gått enligt plan. Årets insatser har fokuserat på att stärka chefernas roll i revisionsprocessen, t.ex. en ökad förståelse för den nya revisionsmetodiken och ett större kvalitetsansvar. En effektivitetsrevisionsstrategi har tagits fram och beslutats av riksrevisorn. På it-revisionsområdet har projektet lett till ökade kunskaper och en bättre hantering av revisionens iakttagelser. En uppföljning av en tidigare it-strategisk behovsanalys har visat på ett behov av åtgärder på flera områden, vilket National Audit Office of (NAOT) arbetar med. inleddes ett samarbete med revisionsmyndigheten i som fokuserar på metodfrågor och praktisk förankring av beslutade revisionsmetoder i organisationen. Inom finansiell revision har fokus legat på coachning av revisionsmyndighetens metodavdelning och på att ta fram kursmaterial för att ge alla revisorer utbildning i hur den nya manualen ska tillämpas. Inom effektivitetsrevision har stödet riktats till chefer på operativ nivå och till revisionsteam i syfte att såväl stärka revisionsprocessen som att höja kvaliteten på rapporterna. För att stärka revisionsmyndighetens externa relationer har tillhandahållit såväl medieträning till den högsta ledningen som utbildning av den ugandiska kommunikationsfunktionen, vilket har lett till en högre närvaro i media. inleddes ett samarbete som har haft som fokus att utveckla den palestinska revisionsmyndighetens förmåga att bedriva effektivitetsrevision på miljöområdet, t.ex. frågor kring val och motivering av valda granskningsområden. Detta har resulterat i dels ett utkast till en förstudierapport, dels ett utkast till en huvudstudierapport. påbörjades insatsen Regionalt , som kompletterar övriga insatser på västra och syftar till att främja samarbete i regionen. Revisionsmyndigheterna i , och , , , , och har deltagit i ett initiativ från EU som syftar till att åstadkomma parallellgranskningar inom effektivitetsrevisionen i . har deltagit med expertis i denna process. Regionalt samarbete ger också möjlighet till stordriftsfördelar då exempelvis utbildningar kan genomföras för flera revisionsmyndigheter . Effektivitetsrevisorer från , och och Kosovo har deltagit i utbildningar arrangerade av . I utbildningssyfte har flera svenska och bosniska granskningsrapporter använts som utbildnings- och referensmaterial. I deltagarnas utvärdering av utbildningar och coachning har fått goda vitsord. Som ett resultat av tidigare års insatser inom metod- och kvalitetsutveckling samt effektivisering av verksamheten har den nya verksamhetsprocessen beslutats och nya mallar för dokumenthantering har tagits fram. För att skapa förutsättningar för att på ett ändamålsenligt sätt mäta resultat i projektverksamheten, både kort- och långsiktigt, fortsätter myndigheten sitt arbete med utveckling av ett resultatramverk. har kompetensutvecklingen bl.a. inriktats på resultatbaserad management och effektiva utbildnings- och mötesformer. anordnades en professionsdag där medarbetare från olika delar av organisationen deltog i syfte att utveckla sina kunskaper inom mångfald och pedagogik. Tabell 11 Kostnader för det internationella utvecklingssamarbetet –2013 (tkr) samt uppgifter om när den nuvarande projektfasen avslutas Årets verksamhetskostnader är ca lägre jämfört med föregående år vilket beror på framförallt lägre kostnader för personal och extern kompetens. Tabell 12 Redovisade timmar FÖR internationellt utvecklingssamarbete –2013 har antalet nedlagda timmar ökat med jämfört med vilket förklaras av en högre aktivitetsnivå framförallt när det gäller de nya samarbetsprojekten. Målet för verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet är att befästa och främja revisionens roll, både nationellt och internationellt, samt bidra till ett högt genomslag av verksamhet. Inom den internationella omvärldsriktade verksamheten har deltagit i samarbetet inom INTOSAI, EU och . Vidare har myndigheten hanterat flertalet bilaterala kontakter, besök och förfrågningar. Verksamheten har i huvudsak genomförts enligt plan och med tillfredställande resultat. Trots att den ekonomiska situationen 2013 begränsade möjlighet att delta i och anordna aktiviteter, har myndigheten deltagit i ett flertal seminarier och utbildningar . Fokus har inte bara legat på att kommunicera granskningsresultat, utan i flera sammanhang på att öka kunskapen om vårt mandat, vår roll och vårt uppdrag. De instruktionsenliga uppgifterna, Riksrevisorernas årliga rapport, uppföljningsrapport, granskningsplan och remisser, har genomförts enligt plan. Kontakterna med utskott är fortsatt täta, främst i samband med beredning av rapporten. Internationell revision, samverkan och kontakter Som nationell revisionsmyndighet och medlem i INTOSAI, andra multilaterala nätverk och organisationer samt deltar i internationellt samarbete. Året har inneburit ett ökat fokus på systemet för ansvarsutkrävande i EU med anledning av förslag om bl.a. finansiella tillsynsmekanismer, granskning av underlag för statistik till nationalräkenskaperna samt gemensamma redovisningsstandarder för EU:s medlemsstater. Genom deltagandet i kontaktkommittén bidrog myndigheten till förslaget om en kontaktkommittégemensam systematisk bevakning av EU-frågor som kan ha inflytande på de nationella revisionsmyndigheternas roll, uppdrag och mandat. Vidare har deltagit i kontaktkommitténs arbete inom bl.a. finanspolitik, strukturfonder och 2020. samarbetar i enlighet med Lissabonfördraget med Europeiska revisionsrätten och medverkar med observatörer vid dess granskningsbesök i . har Europeiska revisionsrätten genomfört ett sådant granskningsbesök. stod värd för styrkommittémötet för huvudkommittén för standardutveckling inom INTOSAI (, PSC). Vid mötet diskuterades harmoniseringen av standarderna om grundläggande revisionsprinciper, avrapportering från underkommittéernas arbete samt framtiden för standardsutveckling för offentlig revision inom INTOSAI. Myndigheten deltog också vid i . Kongressens två teman behandlade dels offentlig revision och god samhällsstyrning, dels nationella revisionsmyndigheters roll vad gäller långsiktigt hållbara finanser. Genom arbete i den grupp som planerade och genomförde temasessionen om långsiktigt hållbara finanser bidrog myndighetens expertis till kongressens slutdeklaration – Pekingdeklarationen. Vidare utsågs till vice ordförande i för kapacitetsutveckling (, CBC), vilket innebär ett ökat engagemang i kapacitetsutvecklingsfrågorna inom INTOSAI. Myndigheten har även genomfört åtagandet i för värdet och nyttan av revisionsmyndigheter, där en ny standard har utvecklats för att förtydliga revisionsmyndigheternas ansvar gentemot medborgarna och som antogs vid i . har varit ordförande i (). Uppdraget har varit att leda arbetet med att utveckla internationella riktlinjer för finansiell revision inom offentlig verksamhet i samarbete med den privata sektorns standardsättande organ – International Auditing and (), som är knutet till International (). För att genomföra åtagandet som ordförande kommer projektdirektör att vara ledamot av IAASB . På överlämnades ordförandeskapet till riksrevision, som kommer att fortsätta det arbete som har lett . Liksom föregående år har arbetet inriktats mot att skapa medvetenhet och bidra till att genomföra riktlinjerna i INTOSAI:s medlemsländer samt utveckla fler fundamentala principer för finansiell revision. Arbetet i FAS har löpande utvärderats av externa experter och i den senaste utvärderingen, som gäller perioden fram , noteras att har bidragit till att lägga grunden för stabila och hållbara standarder för finansiell revision för den offentliga sektorn. har deltagit i ett antal internationella kommittéer och arbetsgrupper för att ta del av metoder och erfarenheter som kan användas i den egna granskningsverksamheten och för att bidra med egna kunskaper och erfarenheter till det internationella revisionssamfundet. har myndigheten tagit emot 14 internationella besök från främst revisionsmyndigheter, parlament, regeringar och andra myndigheter. Vidare har mer än 40 förfrågningar och enkäter besvarats från i huvudsak andra länders revisionsmyndigheter. Tillsammans med de nationella revisionsmyndigheterna i och har en s.k. peer review av Europeiska revisionsrätten genomförts. I samarbete med revisionsmyndigheterna i och har en peer review också genomförts av den Isländska . Fyra nordiska institutioner har granskats i enlighet med den s.k. domicillandsprincipen. Den nationella delen av denna verksamhetsgren omfattar externa kontakter och seminarier. Dessutom ingår vissa instruktionsenliga uppgifter: Riksrevisorernas årliga rapport, granskningsplanen, uppföljningsrapporten samt remisshantering. Externa kontakter och seminarier En bra dialog med våra intressenter är grundläggande för att vi ska få genomslag för vår granskning. En bra dialog bygger på att vi har goda externa relationer. Utöver de kontakter som sker med utskott, , myndigheter och andra intressenter i samband med varje enskild granskningsrapport eller inom ramen för den årliga revisionen, har deltagit i ett antal möten, seminarier m.m. med externa intressenter. ekonomiska situation minskade möjligheterna att ordna egna evenemang. Årets upplaga av Riksrevisionsdagen arrangerades gemensamt med och finansutskottet, i syfte att uppmärksamma . Temat var Granskning i medborgarens tjänst – i . har riksrevisorerna bl.a. deltagit vid Folk , Almedalsveckan, Stora Infradagen, Rymdforum, ESO-seminarier om korruption och infrastruktur, Aktuell skolpolitik och Tillsynsforum samt genomfört regionbesök i . I Riksrevisorernas årliga rapport presenterades de viktigaste iakttagelserna från det senaste årets granskningar inom effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. Ett avsnitt i rapporten behandlade erfarenheter av nya standarder för årlig revision. Liksom i föregående års årliga rapport behandlades myndigheternas beskrivningar av arbetet med intern styrning och kontroll. Därutöver redovisades effektivitetsrevisionens granskningsstrategier. I uppföljningsrapporten redovisades en djup uppföljning av elva äldre granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen och en översiktlig uppföljning av 50 nyare granskningsrapporter. Uppföljningen visade att i stort sett samtliga rapporter har medfört någon form av åtgärd som oftast ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. När det gäller den årliga revisionen visade uppföljningen att de myndigheter som har fått en revisionsberättelse med reservation respektive avvikande mening har vidtagit relevanta åtgärder för att komma till rätta med problemen. granskningsplan överlämnas till och är därmed anpassad till riksdagsåret. Granskningsplanen 2013/2014 innehåller en beskrivning av övergripande omvärldsförändringar som kan komma att påverka granskningens närmare inriktning.