frsrdg · H204JO1 · 2014-11-11 00:00:00 — Trots tidigare meddelande enligt 42 kap. 15 a § RB att förberedelsen ansågs avslutad hade svarandena tillåtits att åberopa nya omständigheter och ny bevisning. För att kunna bemöta de nya omständigheterna begärde käranden på nytt att få rätt att besiktiga fastigheten. Vid sådant förhållande hade tingsrätten för att föra målet framåt att välja mellan, efter samråd med parterna, att utse egen sakkunnig eller att besluta om syn på fastigheten. Käranden hade inte begärt syn och tingsrätten bedömde det inte heller som ändamålsenligt. I detta läge borde tingsrätten i samråd med parterna ha väckt frågan om en av rätten utsedd sakkunnig eftersom det saknas uttryckligt lagstöd för den lösning tingsrätten valde. Mot bakgrund av den tid målet redan hade pågått och i den uppkomna situationen ansåg tingsrätten dock att det mest ändamålsenliga var att låta käranden anlita egen sakkunnig att utföra be- siktningen. En nödvändig följd av detta beslut var att svarandena hade att bereda honom tillträde till fastigheten och det aktuella huset. Det bör till- läggas att svarandenas enda invändning mot kärandens yrkande i detta av- seende var en hänvisning till 42 kap. 15 a § RB. Följaktligen överklagade de inte heller tingsrättens beslut. Mot bakgrund av vad käranden sagt utgick tingsrätten vid be- slutet från att besiktningen skulle utföras av en opartisk besiktningsman. Detta borde ha uttryckts klarare i beslutet. Här kan dock tilläggas att besikt- ningen utfördes av en av käranden utsedd sakkunnig besiktningsman, samt att besiktningen resulterade i ett utlåtande som gavs in och åberopades som bevisning i målet. Tingsrätten höll sedermera huvudförhandling vid vilken målet förliktes. I ett beslut anförde JO följande. Enligt 2 kap. 6 och 20 §§ regeringsformen krävs det lagstöd för att det allmänna ska få utsätta någon för husrannsakan och liknande intrång. I det nu aktuella fallet har en domstol beslutat att käranden i en rättegång ska få besiktiga sva- randenas fastighet och att svarandena ska bereda käranden tillträde till fastig- heten samt det hus som finns på den. Ett sådant intrång förutsätter lagstöd enligt de redovisade bestämmelserna i regeringsformen. Fråga om skyldighet för en part att lämna tillträde till en fastighet för besikt- ning kan aktualiseras när rätten enligt 40 kap. 1 § , RB, har uppdragit åt en sakkunnig (s.k. domstolssakkunnig) att avge ett yttrande. Rätten kan då enligt 40 kap. 5 § andra stycket RB förordna att den sakkunnige ska företa besiktning på stället. I förarbetena till den bestämmelsen sägs att det i fråga om skyldigheten för en part att lämna en sakkunnig tillträde för besiktning gäller detsamma som för skyldighet att tåla en av rätten företagen syn (NJA II 1943 s. 510). I förarbetena till bestämmelsen om syn i 39 kap. 1 § RB sägs att såväl parterna som tredje man är skyldiga att underkasta sig syn så snart rätten finner att en sådan förrättning ska äga rum (NJA II 1943 s. 504). Om rätten inte har utsett en domstolssakkunnig, kan en enskild part enligt 40 kap. 19 § RB själv anlita en sakkunnig, en s.k. privat sakkunnig. Bestäm- melserna i 40 kap. 5 § RB om att rätten kan förordna om besiktning gäller inte privata sakkunniga. Det finns inte heller några andra bestämmelser i som ger rätten möjlighet att förordna om att den ena parten ska få rätt att besiktiga A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . 2 014 /1 5:JO1 Tingsrättens beslut saknar alltså stöd i lagen och för detta förtjänar de tre domarna kritik. Kritik mot en rådman vid för utformningen av två interimistiska beslut i ett mål angående vårdnad, boende och umgänge och mot tingsrätten för underlåtenhet att pröva ett interimistiskt yrkande om sommarumgänge (Dnr 6163-2012) Beslutet i korthet: Vid tingsrätten pågick ett mål mellan två föräldrar an- gående vårdnaden om deras barn, hos vem barnet skulle bo samt umgänge mellan barnet och en av föräldrarna. 1.Den ansvarige domaren kritiseras för –att utan lagstöd ha fattat beslut om verkställigheten av ett förordnande om var barnet skulle bo, –att ha meddelat ett beslut om barnets rätt till umgänge med en förälder som är så opreciserat att det inte går att verkställa, –att ha meddelat två beslut om umgängesstöd som inte är begränsade i tiden trots att lagen föreskriver tidsbegränsning, –att inte ha inhämtat yttranden från socialnämnden innan besluten om umgängesstöd fattades, –att i ett av besluten angående umgängesstöd inte ha angett skälen för beslutet, –att utan stöd i lagen ha meddelat förbud för en förälder att ta kontakt med sitt barn, samt –att utan lagstöd ha fattat beslut om flera detaljfrågor rörande barnet. 2.Tingsrätten kritiseras för sin underlåtenhet att pröva ett interimistiskt yr- kande om sommarumgänge som en av föräldrarna framställde inför somma- ren 2012. framförde i en anmälan klagomål mot rådmannen vid för handläggningen av ett mål om vårdnad, boende och um- gänge där hon var svarande. Handlingar i tingsrättens mål T 4710-11 begärdes in och granskades. Bland annat framgick följande. förordnade att barnet . skulle ha sitt stadigvarande boende hos fadern . samt att L. skulle ha rätt till närmare preciserat umgänge med modern . 2 014 /1 5:JO1 A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . talan mot H.A. med yrkande om ensam vårdnad. Ett första sam- manträde för muntlig förberedelse hölls varvid parterna återkallade sina tidigare framställda interimistiska yrkanden om ensam vårdnad och träffade en överenskommelse som fastställdes av tingsrätten i ett interimistiskt beslut. I beslutet upphävde tingsrätten vad för- ordnat i umgängesfrågan. Dessutom innehöll beslutet följande. ska omgående överlämnas till M.G. Detta ska ske genom att M.G. efter sammanträdet far till H.A:s bostad och hämtar L. ser till att L., efter att hon mottagit protokollet från dagens sam- manträde, kontaktar (H.A:s ombud) per telefon och bekräftar mottagan- det. ska inte ha kontakt med L., med undantag för den riduppvisning som ska äga rum den […]. får under den månad då inget umgänge sker inte heller söka kon- takt med L. genom dotterns skola. 5.Umgänget mellan H.A. och L. ska efter genom- föras med umgängesstöd. Umgänget ska ske i så stor omfattning som möjligt. ska inte ta emot L. om hon rymmer från M.G., och skulle L. rymma ska H.A. medverka till L:s återgång till M.G. ska minst en gång ges möjlighet till kontakt med socialsek- reteraren S.M. ska medverka till att L. genomgår terapi hos BUP. får ringa till sin halvbror på dennes födelsedag […] och samtalet ska ske genom att L. ringer till H.A:s sambos telefon […]. 10.Parterna ska gemensamt medverka till att L., om hon vill, ges möjlighet att utöva ridsport och delta i riduppvisningen i […] och i träning inför denna under stundande vecka 47. För att L. ska få tillgång till den häst som hon rider ska hästen ställas på en stallplats på […]. Denna stallplats ska bekostas av parterna gemensamt. L. ska ha möjlighet att träna tis- dagar och samt ytterligare dagar, om L. önskar det. Om träning avses ske vid annan tid än och , ska M.G. genom sms om detta. När L. befinner sig i stallet ska H.A. inte vara där, såvitt det inte sker inom ramen för um- gänge med umgängesstöd. 11.För det fall tingsrätten vid senare tillfälle beslutar om en vårdnads- bo- ende- och umgängesutredning ska parterna medverka till utredningen. Beslutet får överklagas särskilt till . Hovrättens tillstånd till prövning av ett överklagande krävs. Någon kontakt med socialnämnden togs inte innan beslutet om umgängesstöd fattades. Ett tredje sammanträde för muntlig förberedelse hölls var- vid tingsrätten i ett interimistiskt beslut förordnade om visst umgänge mellan L. och H.A. i närvaro av umgängesstöd. Huruvida kontakt togs med social- nämnden innan beslutet fattades framgick inte av handlingarna. Något skäl för beslutet om umgängesstöd angavs inte i beslutet. Vidare föreföll målet ha varit obevakat under sommarse- mester 2012, vilket ledde till att tingsrätten aldrig tog ställning till ett interim- istiskt yrkande från H.A. A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . 2 014 /1 5:JO1 Ärendet remitterades till tingsrätten för upplysningar och yttrande över handläggningen av det aktuella målet, särskilt såvitt avsåg innehållet och ut- formningen av besluten vid de muntliga förberedelserna och , de kontakter som togs med socialnämnden inför besluten samt tingsrättens rutiner om målbevakning vid semestrar. Tingsrätten (lagmannen ) inkom med ett yttrande jämte upplysningar från chefsrådmannen och rådmannen . Av upplysningar framgick i huvudsak följande. Allmänt om målet m.m. Målet gäller vårdnad, boende och umgänge. Parter är M.G. Målet rör deras gemensamma barn, dottern ., född i […]. Fadern bor i och modern i . L. har skolplats i , där hon har haft sin skolgång. Båda parter företräds av ombud, som är advokater. Efter att jag hade varit ordförande vid sammanträdet för muntlig förberedelse övergick beredningsansvaret för målet till mig. Fortsatt munt- lig förberedelse har ägt rum , och . Jag har varit ordförande också vid dessa sammanträ- den. Även i anslutning till sammanträdena och har interimistiska beslut meddelats. Efter beviljat anstånd har en verkställd vårdnads-, boende- och umgängesutredning kommit in . Målet är utsatt till huvudförhandling att äga rum . Mellan samma parter förekom det vid tingsrätten tidigare ett mål angå- ende L:s boende och umgänge (mål T 3635-09). Även för det målet var jag beredningsansvarig. Målet avgjordes efter huvudförhandling genom dom som meddelades . Jag var inte ordförande vid huvud- förhandlingen eller vid de sammanträden för muntlig förberedelse som hölls i målet. Jag hade däremot hand om den skriftliga delen av förberedel- sen, varvid jag genom ett beslut meddelat strax före huvudförhandlingen avslog H.A:s begäran om att ytterligare utredning skulle inhämtas. Genom tingsrättens dom förordnades om växelvis boende hos föräldrarna. Domen överklagades av båda parter i , som genom dom ändrade tingsrättens dom och förordnade att L. dels skulle ha sitt sta- digvarande boende hos M.G., dels hade rätt till umgänge med H.A. varan- nan vecka vid skoldagens slut till morgon och därutöver vid skollov och storhelger och i domen angiven omfattning. Hovrättens dom vann laga kraft sedan inte meddelat tillstånd till prövning av H.A:s överklagande av domen. Det mål som är aktuellt har anhängiggjorts av M.G. I målet yrkar M.G. att han ska anförtros ensam vårdnad om L., vilket yrkande framställdes även interimistiskt i stämningsansökningen. be- strider yrkandena och yrkar för egen del ensam vårdnad, också interimist- iskt. Dessa yrkanden framställdes redan i det skriftliga svaromålet. Målet berör således även förordnandena om boende och umgänge i hovrättens dom. 2 014 /1 5:JO1 A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . Besluten och , m.m. Vid sammanträdet träffade jag parterna . Då hade L. hämtats hos H.A. genom polisens försorg men befann sig åter hos modern, vilket stred mot hovrättens dom, och flickan hade med undantag inte gått i skolan . Parternas uppfattning om vad som hade förekommit vid polishämtningen gick isär, men det framgick att hämtningen hade varit påfrestande för L. på nytt ansökt om verkställighet av hovrättens dom (tingsrättens ärende Ä 5701-11). Vid sammanträdet yrkade M.G. även att H.A. skulle föreläggas vid vite att lämna ut L. till honom. Parterna träf- fade vid sammanträdet den överenskommelse som framgår av JO:s anmo- dan om yttrande. Parterna frånföll därvid de interimistiska yrkandena. återkallade även yrkandet om föreläggande av vite samt ansökningen om verkställighet. Överenskommelsen – som tingsrätten förordnade i enlighet med i ett interimistiskt beslut avkunnat vid sammanträdets slut – innebar alltså att det tills vidare inte skulle göras någon ändring av vad som gällde i vårdnads- och boendefrågorna men att umgänget skulle regleras på sätt som var angivet i tingsrättens beslut, varvid sålunda H.A. efter förhand- lingen skulle lämna över L. till M.G. Överlämnandet skulle ske med bistånd av H.A:s ombud. Vad parterna hade blivit ense om var enligt min mening till L:s bästa. Som skäl i ett interimistiskt beslut som bygger på en överenskommelse mel- lan parterna brukar jag normalt ange endast att överenskommelsen är för- enlig med barnets bästa, vilket skäl jag dock förbisåg att ange i förevarande beslut. Några andra skäl i ett sådant interimistiskt beslut anger jag således vanligtvis inte. Anledningen till det är att parterna vid en interimistisk över- enskommelse enligt min erfarenhet sällan är nöjda och att ett angivande av utvecklade skäl kan öka såväl ett sådant missnöje som motsättningarna mel- lan parterna, vilket enligt min mening är ägnat att försämra möjligheterna att komma fram till en slutlig lösning som är till barnets bästa. I förevarande mål är motsättningarna mellan parterna mycket stora. Överenskommelsen var skör, vilket avspeglar sig i den detaljerade regleringen i beslutet. Flera av förordnandena har sådant inne- håll att jag inte skulle meddela dem i ett interimistiskt beslut som inte har föregåtts av en överenskommelse mellan parterna, eller i en dom. Utan dessa förordnanden hade det emellertid knappast varit möjligt att få M.G. att uppnå en samförståndslösning. I beslutet var intaget ett förordnande om att en person som utgjorde umgängesstöd skulle vara närvarande vid L:s umgänge med H.A. och att detta umgänge – som skulle ske efter en månads uppehåll i det i hovrättens dom bestämda umgänget – skulle vara så omfattande som möj- ligt. Det senare var självfallet långt ifrån så preciserat som skulle ha varit önskvärt. Jag bedömde emellertid att detta förordnande var en förutsättning för att få till stånd en samförståndslösning. Sammanträdet, som hade varat i , avslutades . Det var därför inte möjligt att kontakta be- rörd stadsdelsförvaltning i inför beslutet. Det bör nämnas att det med anledning av parternas tvistigheter rörande dottern kunde antas att för- hållandena var kända av stadsdelsförvaltningen. Sedan stadsdelsförvalt- ningen påpekat för tingsrätten att förvaltningen öns- kade ett preciserat förordnande vad gällde tid och plats för umgänget, läm- nade tingsrätten dagen därpå parterna ett förslag till ett ändrat förordnande i frågan. Vad som också kan anses vara en brist när det avser utformningen av förordnandet om umgängesstöd – vilket gäller även förordnandet om sådant stöd i beslutet – är att det löpte . A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . 2 014 /1 5:JO1 Omständigheterna vid dessa båda beslut var emellertid sådana att det inte var avsett att umgängesstöd skulle anlitas . Det framkom emellertid snart att förutsättningar för parternas överens- kommelse inte längre förelåg, eftersom H.A. på viktiga punkter inte hade efterkommit beslutet och L:s skolgång därför åter hade blivit lidande. Efter fortsatt muntlig förberedelse förordnade tingsrätten interimistiskt genom beslut att vårdnaden om L. skulle tillkomma M.G. ensam och att L. inte skulle ha något umgänge med H.A. Av beslutet framgick det att tingsrätten avsåg att söka få till stånd ett umgänge när omständigheterna tillät det. Detta var vik- tigt, eftersom L. enligt utredningen hade uppfattningen att hon i denna si- tuation inte skulle få träffa sin mor mer. överklagade beslutet i hov- rätten, som inte meddelade prövningstillstånd. Efter sammanträdet konstaterade tingsrätten i interim- istiskt beslut avkunnat vid sammanträdets slut att det inte fanns skäl att ändra tingsrättens tidigare förordnande i vårdnadsfrågan. Där- med avsågs att uttrycka att omständigheterna i allt väsentligt var desamma som de som hade legat till grund för beslutet . Vidare bestämdes i det nu fattade beslutet att L. hade rätt till ett mycket begränsat umgänge med H.A. och att umgänget skulle ske i närvaro av umgängesstöd. Några skäl till förordnandet om umgängesstöd angavs inte i beslutet. Detta får anses vara en brist. Skälen på denna punkt torde dock ha framgått av beslutet , nämligen att det kunde antas att H.A. dels uppmuntrade L. att rymma från M.G. vilket ledde till att flickan till stor del var frånvarande från skolan, dels påverkade dotterns uppfattning om fadern genom sin negativa inställning till denne, vilket dock i vart fall ensamt inte torde vara skäl att förordna om umgängesstöd. Inför beslutet ansåg jag det inte vara erforderligt att kontakta stadsdelsförvaltningen, eftersom det um- gänge som beslutades omfattades med bred marginal av det utrymme för anlitande av umgängesstöd som förvaltningen hade angett . Sådant som berör tingsrättens bevakningsrutiner under semestertid skulle redovisa vårdnads-, boende- och umgänges- utredningen . Min förhoppning var att huvudför- handling skulle kunna hållas och att det skulle finnas förutsättningar för åtminstone ett mer omfat- tande umgänge mellan L. och H.A. än det mycket begränsade umgänge som beslutet innebar. begärde emeller- tid anstånd med redovisningen av utredningen . Ett av skälen till det begärda anståndet var att stads- delsförvaltningen ville ”se hur det kommer att fungera för familjen ”. Parterna bereddes tillfälle att yttra sig över anståndsbegäran. Jag räknade med att H.A. skulle yrka på ett utökat umgänge. När jag påbör- jade min semesterledighet hade något sådant yrkande inte framställts. I en inlaga som kom in yrkade H.A. att L. under som- marlovet skulle ha rätt till umgänge med henne , vilket um- gänge enligt en muntlig komplettering gjord skulle inledas . Av akten i målet framgår det att H.A:s begäran kommu- nicerades i sedvanlig ordning efter beslut av tjänstgörande domare, först och därefter . Yrkandet var klart för prövning, sedan H.A. genom sitt ombud beretts tillfälle att yttra sig över M.G:s bestridande av yrkandet. Som framgår av dagboksbladet i målet blev det förslag till protokoll med beslut som sattes 2 014 /1 5:JO1 A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . upp per inte föremål för något beslut. Den tingsnotarie som hade upprättat förslaget påbörjade sin semester . När notarien återkom från ledigheten förklarade hon att hon inte mindes vad hon hade gjort med det upprättade förslaget eller akten. Av det angivna kan dras slutsatsen att fristerna för yttrande har bevakats. Det kan därför antas att dessa bevakningar hade lagts in i VERA-systemet. Utöver det nu anförda har jag tyvärr inte några andra upplysningar att lämna om anledningen till att akten med upprättat förslag till beslut i blev liggande på enhetens målkansli än vad som framgår av de anteckningar på dagboksbladet som jag gjorde när jag uppmärksammade att målet sak- nade annan bevakning än den som gällde vårdnads-, boende- och umgäng- esutredningen. Kanske hade notarien inte hunnit bli klar med förslaget för att beslutet skulle kunna meddelas , som var en fre- dag. Klart står att notarien inte lämnade över akten till den domare som utgjorde rätten i beslutsförslaget och som skulle vara i tjänst även påföl- jande vecka, eller till mig som skulle återkomma från semestern den 6 au- gusti 2012. Således beror misstaget sannolikt på den mänskliga faktorn och inte på att tingsrättens rutiner för bevakning av mål skulle vara bristfälliga. Ett förbiseende har emellertid skett, vilket naturligtvis är beklagligt. Det bör dock hållas i minne att det återstod endast av sommarlovet. Det inträffade anmälde jag till enhetschefen när hon återkom från sin semesterledighet. anförde i huvudsak följande. I mål eller ärenden om vårdnad, boende eller umgänge får rätten enligt 6 kap. 20 § , FB, om det behövs, besluta om vårdnad, boende eller umgänge för tiden till dess frågan avgjorts genom en dom eller ett beslut som vunnit laga kraft eller föräldrarna har träffat ett avtal om frågan och avtalet har godkänts av socialnämnden. Enligt 6 kap. 15 c § FB får rätten när den beslutar om umgänge med en förälder som barnet inte bor tillsammans med, om barnet har behov av det, besluta att en person som utses av socialnämnden ska medverka vid um- gänget (umgängesstöd). Ett beslut om umgängesstöd ska gälla . Innan ett beslut om umgängesstöd meddelas ska rätten inhämta yttrande från socialnämnden. Som anges i remissen från JO innehöll tingsrättens beslut inte något förordnande om vårdnad eller boende. I protokollet från sammanträdet har antecknats att parterna under sammanträdet återkallade sina respektive interimistiska yrkanden, dvs. yrkanden om en- sam vårdnad. Beslutet, som avkunnades vid sammanträdets slut, innehöll följaktligen inte något beslut om vårdnad eller boende. Av förarbetena till införandet av bestämmelsen om umgängesstöd fram- går att skyldigheten att inhämta yttrande från socialnämnden inför ett beslut om umgängesstöd syftar till att säkerställa att det finns förutsättningar för att umgänge kan genomföras i enlighet med ett meddelat beslut (jfr prop. 2009/10:192 s. 12 f.). Något yttrande från socialnämnden inför beslutet om interimistiskt umgänge har inte inhämtats, vilket är en brist. Följande kan dock tilläggas. Av yttrande framgår att han försökt hjälpa parterna att hitta en tillfällig samförståndslösning. Han har angett att förordnandet om umgängesstöd utgjorde en förutsättning för att en överenskommelse skulle komma till stånd och att det A L L M Ä N N A D O M S T O L A R M . 2 014 /1 5:JO1 inte var möjligt att få kontakt med socialnämnden. Genom biträde nådde parterna således en samförstånds- lösning, vilket gjorde att umgänge kunde komma till stånd utan ytterligare verkställighetsförordnanden. har i sitt yttrande angett att han inte ansåg att det var erforderligt att kontakta stadsdelsförvaltningen inför beslutet eftersom det umgänge som beslutades med bred marginal omfattades av det utrymme för anlitande av umgängesstöd som förvaltningen angett . Även om det kunde varit lämpligt att på nytt kon- takta nämnden inför beslutet anser jag att haft fog för sitt ställningstagande. Av 6 kap. 15 c § FB följer att det inför ett beslut om umgängesstöd ska göras en prövning av om barnet har sådant behov. Några skäl till förord- nandet om umgängesstöd i beslutet har inte angetts, vilket borde ha gjorts. Tingsrättens rutiner för målbevakning När det gäller frågan om tingsrättens rutiner för målbevakning vid semest- rar får jag ange följande avseende enhet 1 och 2. Under semestertid används, precis som under övriga delar av året, be- vakningsfunktionen i målhanteringssystemet . Det innebär att alla mål och ärenden där det finns en bevakning registrerad förs upp på en be- vakningslista som kontrolleras av kansliet. Vid semestertider samarbetar enheterna 1 och 2 på så sätt att det alltid finns domare som bemannar bägge enheterna. De domare som är i tjänst svarar således för hantering av enheternas samtliga mål och ärenden. Under min egen semester hade jag också utsett en domare i taget som i min från- varo ansvarade för enhetens utsättningar och bemanning av förhandlingar etc. fanns åtminstone två ordinarie domare och en tingsfiskal på plats (med undantag då endast en ordinarie domare och en tingsfiskal tjänstgjorde) på enheterna 1 och 2. Inför semestrarna skickade enhetscheferna ett e-postmeddelande till samtliga på enheterna, dvs. domare, notarier och kanslipersonal, och angav att inkommande post/akter till domarna skulle läggas i en korg på respektive kansli så att de domare som var i tjänst direkt skulle se vad som måste åtgärdas. Vidare påmindes alla sekreterare och notarier om att inga akter fick läggas i någon semesterledig domares personliga postkorg eller på dennes skrivbord. Enhetscheferna har också särskilt påmint samtliga do- mare på enheterna om vikten av att de domare som är i tjänst stämmer av olika frågor, såsom hantering av post, fördelning av förhandlingar etc. med varandra. Trots ovanstående rutiner och information om rutinerna har tingsrätten inte tagit ställning till det interimistiska yrkande om sommarumgänge som inkom till rätten . Yrkandet har inledningsvis kommunice- rats med motparten och frågan var klar för avgörande sedan tiden för ytt- rande gått ut . Jag kan konstatera att några brister avse- ende bevakning inte förelegat fram till dess.