frsrdg · H104RS3 · 2014-01-24 00:00:00 — Om någon bryter mot bestämmelsen och inte rättar sig efter talmannens påpekande, får talmannen ta ordet från honom eller henne under den pågående Ingen får vid ett sammanträde uttala sig nedlåtande om någon annan eller använda personligen förolämpande uttryck eller i övrigt i ord eller handling uppträda på ett sätt som strider mot god ordning. Om någon bryter mot be- stämmelsen, får talmannen ta ordet från honom eller henne under den på- Tilläggsbestämmelse 6.16.1 Talmannen får efter samråd med gruppledarna besluta om ordningsregler för kammaren. 17 § Statschefen får avge ämbetsförklaring inför kammaren. Muntlig information från regeringen 18 § Regeringen får lämna information till muntligen genom ett statsråd vid ett sammanträde med kammaren. 19 § Ingen får delta i behandlingen av ett ärende vid ett sammanträde i kam- maren, om ärendet rör honom eller henne eller någon närstående personligen. Ett statsråd får delta i överläggningen i kammaren i ett ärende som rör 20 § Talmannen ska samråda med gruppledarna om uppläggningen av kam- 21 § får i en tilläggsbestämmelse begränsa antalet anföranden som en talare får hålla under överläggningen i en fråga och tiden för varje anfö- I begränsningen får det göras skillnad mellan olika kategorier av talare. I samband med överläggningen i en viss fråga får kammaren på förslag av talmannen besluta om en begränsning av det slag som avses i första stycket. Beslutet fattas utan föregående överläggning. Var och en som vill yttra sig i en fråga ska dock få tala . Tilläggsbestämmelse 6.21.1 Ett anförande av en ledamot som inte har föran- mält sig får inte överstiga , om inte talmannen medger . Ett nytt anförande från någon som tidigare haft ordet för anförande vid överläggningen i en viss fråga får inte överstiga . En föranmälan ska göras till vardagen före det sammanträde då överläggningen ska inledas. Anmälan ska innehålla den beräknade tiden för anförandet. Första och andra styckena gäller inte när en interpellation eller en fråga besvaras. 22 § Talmannen bestämmer ordningen mellan dem som föranmält att de vill yttra sig under överläggningen i en viss fråga. De som begär ordet under överläggningen yttrar sig i anmälningsordning. Oberoende av talarordningen och utan föranmälan får talmannen medge 1.ett statsråd som inte har hållit ett anförande ska få ordet för ett anförande och 2.ett statsråd eller en ledamot som redan har hållit ett anförande ska få ordet för en replik med anledning av en föregående talares anförande. Talmannen får, efter samråd med gruppledarna, inför en viss överläggning besluta att ett statsråd eller en ledamot kan få ordet för replik innan han eller hon har hållit sitt anförande. I ett sådant beslut får det göras skillnad mellan olika kategorier av talare. Statsråds möjlighet till anförande Tilläggsbestämmelse 6.22.1 Oberoende av talarordningen och utan föranmälan kan ett statsråd som inte har hållit ett anförande vid överläggningen i en viss fråga få ordet för ett anförande om högst . Tilläggsbestämmelse 6.22.2 En replik ska begäras under pågående anförande. Tiden för en replik får inte överstiga , om inte talmannen av särskilda skäl medger en utsträckning av tiden . Varje talare kan få avge två repliker på samma anförande. Har talmannen redan beviljat en talare rätt till replik, får talaren yttra sig innan ett statsråd håller ett anfö- rande som bryter talarordningen. Tilläggsbestämmelse 6.22.3 Under överläggningen i en fråga får en ledamot, oberoende av talarordningen, instämma med föregående talare utan att ange skäl. 23 § Talmannen får efter samråd med gruppledarna besluta att en debatt utan samband med annan handläggning ska äga rum vid ett sammanträde med En sådan debatt får begränsas till ett särskilt ämne eller delas in i avsnitt efter ämne. Tid för anföranden i en särskilt anordnad debatt Tilläggsbestämmelse 6.23.1 Talmannen bestämmer efter samråd med gruppledarna om tider för anföranden i en särskilt anordnad debatt. 24 § Vid sammanträdena ska fullständiga protokoll föras. Ingen får tala utan- Vid justering av ett protokoll får beslut inte ändras. Kammarens protokoll och de handlingar som hör till protokollet ska göras tillgängliga i den omfattning uppgifterna inte omfattas av sekretess. Tilläggsbestämmelse 6.24.1 Ett yttrande vid ett sammanträde ska utan dröjs- mål göras tillgängligt i läsbar form (snabbprotokoll). Om talaren inte har gjort någon anmärkning mot snabbprotokollet den tredje vardagen efter sammanträdet, anses han eller hon ha godkänt det. Om talaren justerar snabbprotokollet, bör han eller hon signera det. Tilläggsbestämmelse 6.24.2 Ett protokoll justeras av kammaren inom tre veckor efter sammanträdet. Ett protokoll som inte kan justeras inom , justeras inom en månad eller som talmannen bestämmer. Vid justeringen får en ledamot begära ändring av protokollet i fråga om ett yttrande som en annan ledamot har godkänt enligt 6.24.1. 25 § För varje ledamot ska det finnas en särskild plats i plenisalen. också finnas särskilda platser för talmannen, de vice talmännen och statsråd. Tilläggsbestämmelse 6.25.1 I plenisalen placeras ledamöterna valkretsvis. Plats för yttrande i plenisalen Tilläggsbestämmelse 6.25.2 Den som yttrar sig i plenisalen ska tala från nå- gon av talarstolarna eller från en ledamotsplats. 26 § I plenisalen ska det finnas särskilda platser för åhörare. Tilläggsbestämmelse 6.26.1 Åhörare ska på uppmaning lämna in ytterkläder och väskor samt föremål som kan användas för att störa ordningen i plenisalen. Den som inte följer en sådan uppmaning får vägras tillträde till åhörarplatserna. Under besöket i plenisalen förvaras de inlämnade tillhörigheterna i särskilda utrymmen. Bestämmelser om säkerhetskontroll finns i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i . Åhörare som stör ordningen 27 § Åhörare som uppträder störande får genast utvisas. Om oordning uppstår bland åhörarna, får talmannen utvisa samtliga åhörare. 7 kap. Utskotten och 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –val (2–4 §§), –utskottens uppgifter och fördelningen av ärenden (5–11 §§), –EU-frågor (12–14 §§), och –sammanträden (15–21 §§). 2 § För varje valperiod ska inom sig välja ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott samt så många övriga utskott som behövs för riksdagsarbetet. Valet gäller till valperiodens slut. kan även välja utskott för längst den tid som återstår av valperioden. Vilka utskott som ska väljas Tilläggsbestämmelse 7.2.1 ska senast på åttonde dagen efter det första sammanträdet med kammaren välja följande 15 utskott i nedan nämnd ordning: 1.konstitutionsutskott (KU) 2.finansutskott (FiU) 3.skatteutskott (SkU) 4.justitieutskott (JuU) 5.civilutskott (CU) 6.utrikesutskott (UU) försvarsutskott (FöU) socialförsäkringsutskott (SfU) socialutskott (SoU) kulturutskott (KrU) utbildningsutskott (UbU) trafikutskott (TU) miljö- och jordbruksutskott (MJU) näringsutskott (NU) arbetsmarknadsutskott (AU). Val av ytterligare utskott Tilläggsbestämmelse 7.2.2 Om väljer ytterligare utskott, ska det utskottets huvudsakliga arbetsuppgifter anges. 3 § För varje valperiod ska inom sig välja en unionen () för samråd enligt 10 kap. 10 § regeringsformen. Ledamöter i utskott och 4 § Utskotten och ska bestå av ett udda antal ledamöter, lägst 15. Vid EU-nämndens sammanträden har varje partigrupp rätt att ersätta en ledamot med en ledamot av berört utskott. Denna rätt har dock inte en partigrupp som redan har en ledamot eller suppleant i nämnden som är ledamot av det berörda utskottet. Beslut om antal ledamöter Tilläggsbestämmelse 7.4.1 Antalet ledamöter i utskotten och i fastställs av på förslag av valberedningen. Utskottens uppgifter och fördelningen av ärenden 5 § föreskriver i tilläggsbestämmelse enligt vilka grunder som ärenden ska fördelas mellan utskotten, utöver vad som framgår av 8, 9 och 10 §§. Ärenden som hör till ett och samma ämnesområde ska hänvisas till samma utskott. får bestämma att det ska finnas ett utskott för beredning av ärenden om sådana lagar som avses i 8 kap. 2 § första stycket 1 regeringsformen, oberoende av ämnesområde. Tilläggsbestämmelse 7.5.1 I bilagan till denna lag anges utskottens ämnesområden, utöver vad som framgår av 8, 9 och 10 §§. Delning av ärenden mellan utskott 6 § Budgetpropositionen får delas mellan två eller flera utskott. Andra ärenden får delas endast om det finns särskilda skäl. 7 § Två eller flera utskott får besluta att gemensamt bereda ett ärende i ett sammansatt utskott genom deputerade. 8 § ska bereda ärenden som rör grundlagarna och riksdagsordningen. Utskottet ska följa tillämpningen i av subsidiaritetsprincipen enligt 9 kap. 19 § andra stycket och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. Ytterligare bestämmelser om utskottets uppgifter finns i regeringsformen och denna lag. 9 § ska bereda ärenden om 1.allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och för beslut om statens budget samt Utskottet ska bereda förslagen till utgiftsramar för utgiftsområden och till beräkning av statens inkomster, om har beslutat att hänföra statsutgifterna till utgiftsområden enligt 11 kap. 18 §. Utskottet ska granska beräkningen av statens inkomster och årsredovisningen för staten. Utskottet ska sammanställa beslut om statens budget. Ytterligare bestämmelser om utskottets uppgifter finns i regeringsformen och denna lag. 10 § ska bereda ärenden om statliga och kommunala skatter. 11 § får avvika från de grunder som har fastställts för fördelningen av ärenden mellan utskott, med undantag för 8 § första stycket, om det i ett särskilt fall är påkallat av hänsyn till sambandet mellan olika ärenden, ett ärendes särskilda beskaffenhet eller arbetsförhållandena. Under samma förutsättningar som anges i första stycket får ett utskott överlämna ett ärende till ett annat utskott, om det mottagande utskottet samtycker till det. I samband med överlämnandet får det överlämnande utskottet yttra sig över ärendet till det mottagande utskottet. Regeringens överläggningar med utskotten om EU-frågor 12 § Regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor om arbetet i Euro- peiska unionen som utskotten bestämmer. Om minst fem av ledamöterna i ett utskott begär det, ska utskottet besluta att överlägga med regeringen enligt första stycket. Utskottet får avslå en sådan begäran om en överläggning skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Utskottet ska i så fall i sitt protokoll redovisa skälen till att begäran har avslagits. Utskottens skyldighet att följa arbetet inom Europeiska unionen 13 § Utskotten ska följa arbetet i Europeiska unionen inom sina ämnesområ- 14 § Regeringen ska underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd. Regeringen ska också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska överlägga med i andra frågor om arbetet i Europeiska unionen när nämnden av särskilda skäl begär sådan överläggning. Regeringen ska rådgöra med nämnden inför möten och beslut i Europeiska När utskott och ska sammanträda 15 § Utskotten och sammanträder när riksdagsarbetet kräver Tilläggsbestämmelse 7.15.1 Utskotten och sammanträder första gången på kallelse av talmannen efter valet av utskottet eller Därefter sammanträder utskotten och på kallelse av Ordföranden ska kalla till sammanträde om minst fem ledamöter av utskottet eller nämnden begär det. En kallelse ska skickas till samtliga ledamöter och suppleanter. bör anslås dagen före sammanträdet. För ändamål som avses i 9 kap. 5 § regeringsformen ska talmannen sam- mankalla finansutskottet också på begäran av regeringen. Ledning av sammanträde innan ordförande har valts Tilläggsbestämmelse 7.15.2 Ålderspresidenten i utskottet eller i leder sammanträdet innan en ordförande har valts. Tilläggsbestämmelse 7.15.3 Endast om utskottet har fattat ett enhälligt beslut i förväg, får utskottet sammanträda under arbetsplenum eller val i kammaren. Dock får ett sådant sammanträde inte vara offentligt enligt 17 §. I övrigt får ett utskottssammanträde äga rum med att kammaren sammanträder. Tilläggsbestämmelse 7.15.4 Protokoll ska föras vid sammanträden i utskott och i . Tilläggsbestämmelse 7.15.5 Vad som yttras vid överläggningar med regeringen ska nedtecknas i läsbar form. Sammanträden inom stängda dörrar 16 § Utskotten och ska sammanträda inom stängda dörrar. Utskotten och får medge att även någon annan än en leda- mot, en suppleant eller en tjänsteman i utskottet eller får närvara vid ett sammanträde inom stängda dörrar. och för överläggningar i utskott i EU-frågor enligt 12 § krävs inget beslut för att ett statsråd, eller en tjänsteman som åtföljer statsrådet, ska få närvara. 17 § Ett utskott får besluta att ett sammanträde i den del det avser inhämtande av upplysningar eller överläggning i EU-frågor enligt 12 § ska vara offentligt. får besluta att ett sammanträde, eller del av ett sammanträde, ska vara offentligt. Vid en offentlig del av ett sammanträde i ett utskott eller i är en företrädare för en statlig myndighet inte skyldig att lämna uppgifter för vilka sekretess gäller hos myndigheten. Upptagning av ljud eller bild vid offentliga sammanträden Tilläggsbestämmelse 7.17.1 Ljud- eller bildupptagning vid en offentlig del av ett sammanträde i ett utskott eller i får göras om inte utskottet eller nämnden beslutar annat. 18 § Vid en offentlig del av ett sammanträde i ett utskott eller i ska det finnas särskilda platser för åhörare. Tilläggsbestämmelse 7.18.1 Åhörare ska på uppmaning lämna in ytterkläder och väskor samt sådana föremål som kan användas för att störa ordningen vid sammanträdet. Den som inte följer en sådan uppmaning får vägras tillträde De inlämnade tillhörigheterna förvaras under besöket i sär- Bestämmelser om säkerhetskontroll finns i lagen (1988:144) om säker- Åhörare som stör ordningen 19 § Åhörare som uppträder störande får genast utvisas. Om oordning uppstår bland åhörarna, får ordföranden utvisa samtliga åhörare. 20 § En ledamot, en suppleant eller en tjänsteman får inte obehörigen röja vad som enligt beslut av regeringen, ett utskott eller ska omfattas av sekretess till skydd för rikets säkerhet eller av annat synnerligen viktigt skäl som betingas av förhållandet till en främmande stat eller en mellanfolklig organisation. 21 § Ingen får närvara vid behandlingen av ett ärende i ett utskott, om ärendet rör honom eller henne eller någon närstående personligen. 8 kap. Interpellationer och frågor till statsråd 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om – interpellationer (2–4 §§), – skriftliga frågor (5–7 §§), och – frågestund (8 §). 2 § En interpellation ska vara skriftlig och ställas till ett visst statsråd. Den ska ha ett bestämt innehåll och vara försedd med en motivering. 3 § Talmannen beslutar om en interpellation får ställas. Om talmannen finner att en interpellation strider mot grundlag eller denna lag, ska han eller hon besluta att interpellationen inte får ställas och ange skäl för detta beslut. Om kammaren begär att interpellationen ska få ställas, ska saken hänvisas till för avgörande. Talmannen ska tillåta att interpellationen ställs om utskottet har förklarat att den inte strider mot grundlag eller denna lag. Den praktiska hanteringen av interpellationer Tilläggsbestämmelse 8.3.1 En interpellation ska ges in till . Talmannen ska utan dröjsmål vid ett sammanträde med kammaren anmäla sitt beslut att interpellationen ska eller inte ska få ställas. Om talmannen har beslutat att interpellationen får ställas, ska talmannen överlämna interpellationen till statsrådet utan dröjsmål. Interpellationen ska återges i protokoll. Tilläggsbestämmelse 8.3.2 En interpellation får återkallas till dess att statsrådet har besvarat den. 4 § En interpellation ska besvaras i ett anförande av ett statsråd från det att den överlämnats till statsrådet. Om planeringen av kammarens arbete medför att interpellationer inte kan besvaras en viss vecka, förlängs svarstiden till dess att planeringen medger att svar lämnas. Om ett svar inte lämnas inom den tid som har angetts i första stycket eller om ett svar inte kommer att lämnas, ska statsrådet meddela kammaren skälen för detta. Meddelandet får inte följas av överläggning. En interpellation faller om den inte har besvarats under den valperiod då den väcktes. När svar ska lämnas Tilläggsbestämmelse 8.4.1 Talmannen bestämmer efter samråd med statsrådet och interpellanten vid vilket sammanträde svaret ska lämnas. Utkastet till svar på en interpellation får göras tillgängligt för ledamöterna i förväg. Tilläggsbestämmelse 8.4.2 Ett anförande för besvarande av en interpellation får vara högst . Statsrådet kan därutöver få ordet för ytterligare tre anföranden, varav de två första får vara högst vartdera och det tredje högst . Interpellanten kan få ordet för högst tre anföranden, varav de två första får vara högst vartdera och det tredje högst . Andra talare kan få ordet för högst två anföranden, varav det första får vara högst och det andra högst . En talare ska anmäla sig senast under andra omgången. Innehållet i skriftliga frågor 5 § En skriftlig fråga till ett statsråd får innehålla en kort inledande förklaring. Frågan ska ha ett bestämt innehåll. Beslut om skriftliga frågor 6 § Talmannen beslutar om en skriftlig fråga får ställas. att en skriftlig fråga strider mot grundlag eller denna lag, ska han eller hon besluta att frågan inte får ställas och ange skäl för detta beslut. Om kammaren begär att frågan ska få ställas, ska saken hänvisas till kon- stitutionsutskottet för avgörande. Talmannen ska tillåta att frågan ställs om utskottet har förklarat att den inte strider mot grundlag eller denna lag. Den praktiska hanteringen av skriftliga frågor Tilläggsbestämmelse 8.6.1 En skriftlig fråga ska ges in till Riksdagsförvalt- Talmannen ska utan dröjsmål vid ett sammanträde med kammaren anmäla sitt beslut att frågan ska eller inte ska få ställas. Om talmannen har beslutat att frågan får ställas, ska talmannen överlämna frågan till statsrådet utan dröjs- Återkallelse av skriftliga frågor Tilläggsbestämmelse 8.6.2 En skriftlig fråga får återkallas till dess att statsrå- det har besvarat den. Svar på skriftliga frågor 7 § En skriftlig fråga besvaras skriftligen av ett statsråd. Om ett svar inte läm- nas inom den tid som anges i tilläggsbestämmelse, ska statsrådet meddela när frågan kommer att besvaras eller att den inte kom- mer att besvaras. Tidsfrister för svar på skriftliga frågor Tilläggsbestämmelse 8.7.1 En skriftlig fråga som ges in senast kl. det, får talmannen efter samråd med gruppledarna besluta att svar i stället ska lämnas efter att frågan framställdes. Det skriftliga svaret lämnas till , som överlämnar svaret till den ledamot som ställt frågan. Återgivande av skriftliga frågor och svar Tilläggsbestämmelse 8.7.2 Skriftliga frågor och statsrådens svar på frågorna ska återges i protokoll. 8 § En muntlig fråga till ett statsråd ställs vid en frågestund som anordnas i kammaren. Frågan ska ha ett bestämt innehåll. Frågan besvaras av ett statsråd. Talmannen beslutar om vem som ska få ordet vid en frågestund och får besluta om en begränsning av anförandena till högst en minut. Tilläggsbestämmelse 8.8.1 En frågestund anordnas som kammaren sammanträder. Om riksdagsarbetet kräver det, får talmannen besluta att frågestunden ska anordnas någon annan dag än eller ställas in. ska i förväg anmäla till vilka statsråd som kommer att vara närvarande vid en frågestund. Meddelande om detta lämnas till ledamöterna på det sätt som talmannen bestämmer. 9 kap. Ärendenas väckande 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –ärenden som väcks av regeringen (2–8 §§), –ärenden som väcks av ledamöter (9–14 §§), –ärenden som väcks av riksdagsorgan (15–18 §§), –ärenden som väcks genom dokument från EU (19 §), –information om EU (20–22 §§), –andra frågor som har att hantera (23 och 24 §§), och –vissa gemensamma frågor (25 och 26 §§). Ärenden som väcks av regeringen 2 § Regeringen lämnar förslag till genom propositioner. En proposition ska innehålla regeringens protokoll i ärendet, en redovisning av ärendets beredning och skälen för regeringens förslag. Propositioner med lagförslag ska i förekommande fall innehålla Lagrådets yttrande. Tilläggsbestämmelse 9.2.1 En proposition ska ges in till . Den anmäls vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har gjorts tillgänglig för ledamöterna. När propositioner ska lämnas 3 § beslutar på förslag av talmannen när propositioner som enligt regeringen bör behandlas under det pågående senast ska lämnas. Om en särskild tidpunkt föreskrivs i denna lag, gäller den tidpunkten. En tidpunkt som beslutats enligt första stycket gäller inte 1.om regeringen genom en proposition underställer en utfärdad förordning för prövning enligt lag eller 2.om regeringen anser att det finns synnerliga skäl att lämna en proposition . Samråd för att undvika anhopning av arbete 4 § Regeringen bör lämna propositioner på sådana tider att en anhopning av arbete hos undviks. Regeringen ska samråda med talmannen om detta. 5 § Regeringen ska lämna en proposition med förslag till statens inkomster och utgifter för det kommande budgetåret (budgetproposition). Det statliga budgetåret sammanfaller med kalenderåret. Budgetpropositionen ska innehålla en finansplan och ett förslag till beslut om statens budget. Om med stöd av bestämmelserna i 11 kap. 18 § har beslutat att hänföra statsutgifterna till utgiftsområden, ska förslaget till statens budget innehålla en fördelning av anslagen på dessa utgiftsområden. Endast om regeringen anser att det finns synnerliga ekonomisk-politiska skäl, får en proposition om statens inkomster eller utgifter för det närmast följande budgetåret lämnas efter budgetpropositionen. En proposition med förslag om ett nytt eller väsentligen höjt anslag eller om riktlinjer enligt 9 kap. 6 § regeringsformen för statens verksamhet än anslaget till verksamheten avser bör innehålla en uppskattning av de framtida kostnaderna för det ändamål som förslaget avser. Om ett förslag till anslag grundar sig på en plan för än den för vilken anslaget har beräknats i propositionen, bör planen redovisas. Tilläggsbestämmelse 9.5.1 Budgetpropositionen ska lämnas . De år då riksdagsval hålls ska budgetpropositionen i stället lämnas senast efter öppnande. Om detta till följd av ett regeringsskifte inte är möjligt, ska budgetpropositionen lämnas efter det att en ny regering har tillträtt, dock . Tilläggsbestämmelse 9.5.2 Regeringen ska lämna en proposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (ekonomisk vårproposition). Ytterligare bestämmelser om budgetprocessen Tilläggsbestämmelse 9.5.3 Ytterligare bestämmelser om budgetprocessen finns i budgetlagen (2011:203). 6 § Regeringen får lämna information till genom skrivelser. Tilläggsbestämmelse 9.6.1 En skrivelse från regeringen ska ges in till . Den anmäls vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har gjorts tillgänglig för ledamöterna. Skrivelse om åtgärder med anledning av beslut 7 § Regeringen ska i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. 8 § Regeringen ska i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som tillsatts på grund av regeringens beslut. Ärenden som väcks av ledamöter 9 § Ledamöter lämnar förslag till genom motioner. I en motion får inte förslag i skilda ämnen sammanföras. Tilläggsbestämmelse 9.9.1 En motion ska ges in till den som motionen får lämnas. Den bör innehålla uppgift om vilken partigrupp som motionären tillhör. Motionen anmäls vid ett sammanträde med kammaren. 10 § Motioner i fråga om allt som kan komma under prövning får väckas en gång (allmän motionstid). Den allmänna motionstiden pågår, om inte på förslag av talmannen bestämmer annat, från början av ett som inleds , september eller oktober och så länge som motioner får lämnas med anledning av budgetpropositionen.