frsrdg · H104RS3 · 2014-01-24 00:00:00 — randena såsom de redovisas i protokollet ska återspegla vad som faktiskt sa- des på ett så korrekt sätt som möjligt. Mycket av betydelse för redigeringen av protokollet är nämligen sådant som inte kan fångas upp vid ljud- eller bild- Det kan t.ex. vara olika stämningar vid anförandena. slutliga redigeringen kommer att bli beror mycket på vilket tonläge debatten Det kan vidare vara fråga om förevisande av föremål från någon av talarstolarna eller inpass som en ledamot som inte har ordet framför. dant inpass kan t.ex. bestå i att en ledamot genom en nickning eller ett annat tecken kommenterar vad en annan ledamot anför. Det kan också röra sig om att ledamoten börjar tala innan mikrofonen hunnit kopplas in. kollet på ett korrekt sätt ska avspegla vad som förekommit vid sammanträdet, och för att protokollets kvalitet således inte ska försämras, behöver stenogra- fen/protokollföraren ha möjlighet att uppfatta detta och göra nödvändiga an- En konsekvens av att ta bort kravet på att stenografera anförandena är att kammaren blir mer beroende av att ljud- och bildupptagningen fungerar för att det ska gå att framställa ett protokoll. Den eventuellt ökade risken kan emellertid minskas genom ett backupsystem för ljudupptagning, som finns Med förslaget att från nuvarande tilläggsbestämmelse 2.16.1 ta bort frasen upptecknas stenografiskt kvarstår fortfarande kravet på att snabbprotokollet ska göras tillgängligt utan dröjsmål. Enligt gällande ordning finns snabbpro- tokollet tillgängligt dagen efter sammanträdet. detaljregleringen tas bort kommer kravet på denna tillgänglighet att kvarstå. Det absoluta kravet på att debatten ska nedtecknas stenografiskt och skri- vas ut bör enligt kommittén således tas bort, men kravet på att snabbprotokol- let ska göras tillgängligt utan dröjsmål bör vara kvar. Sammanträden i spelas också in. Det finns enligt kommittén inget egenvärde i att reglera vilken teknik som ska användas för att färdig- ställa uppteckningen över vad som yttrats. Således föreslår kommittén att riksdagsordningen ändras så att regleringen blir teknikneutral. Uppteckningarna från sammanträden är av stor betydelse som underlag för den konstitutionella bedömningen av resultatet av samrådet med regeringen om vad som sker inom ramen för samarbetet inom Europeiska Det är därför viktigt att uppteckningarna håller en hög kvalitet. överväganden som redovisats ovan om betydelsen av att stenograf- en/protokollföraren är närvarande vid sammanträdet har därför enligt kom- mittén samma relevans i detta sammanhang. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot förslagen. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning. 5.2.10 Justeringen av kammarens protokoll Riksdagsstyrelsens förslag: Justeringen av protokoll från kammarens sammanträde senareläggs till att ske efter sammanträdets slut. Enligt 2 kap. 16 § riksdagsordningen (RO) förs vid sammanträdena fullständiga protokoll. Den första versionen av protokollet, det s.k. snabbprotokollet, publiceras i tryckt form och på webbplats utan dröjsmål, vilket i praktiken innebär senast dagen efter sammanträdets slut. Enligt tilläggsbestämmelse 2.16.1 kan ledamöterna fram till den tredje vardagen efter sammanträdet göra anmärkningar på utskriften. Sådana anmärkningar föranleder under vissa förutsättningar ändringar i protokollet. Snabbprotokollet genomgår en kvalitetssäkring genom språklig granskning och kontroll av formalia innan det slutliga protokollet är färdigt att publiceras. De eventuella justeringar som görs är i princip endast av rent språklig karaktär eller rör detaljer såsom sidbrytning och infogande av kantrubriker. Då kammaren enligt tilläggsbestämmelse 2.16.2 RO på femte vardagen efter sammanträdet justerar protokollet är det endast snabbprotokollet, i vilket eventuella ändringar inte är införda, som är tillgängligt för kammaren. Enligt rutinerna färdigställs det slutliga protokollet för tryckning . På det publicerade snabbprotokollets första sida finns en uppgift om att det slutgiltiga protokollet beräknas utkomma . Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag följer av riksdagsordningen att ett protokoll från kammarens sammanträde ska justeras av kammaren på femte vardagen efter sammanträdet (tillläggsbestämmelse 2.16.2). är inte det slutgiltiga protokollet färdigställt. Det innebär att det vid justeringstillfället endast är det preliminära snabbprotokollet som finns. Snabbprotokollet publiceras utan dröjsmål efter sammanträdets slut. Snabbprotokollet skiljer sig inte nämnvärt från den slutgiltiga versionen. Att det slutliga protokollet inte finns som färdigt utkast vid justeringen innebär dock att det är oklart vad kammarens beslut om justering egentligen innebär. För att det ska bli tydligt att det är det slutliga protokollet som justeras föreslår riksdagsstyrelsen att arbetet med protokoll fortsätter enligt samma process som tidigare, med den skillnaden att tidpunkten för justeringen senareläggs för att sammanfalla med slutförandet av protokollets definitiva version. Framställningen av det slutliga protokollet sker parallellt med produktionen av nya protokoll från senare sammanträden. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Av resursskäl får därför för att färdigställa och trycklova det slut- liga protokollet anses som en rimlig tidsperiod. enligt riksdagsstyrelsen infalla då. Det innebär att justeringstillfället i stället för på femte vardagen efter sammanträdet bör infalla efter Genom att förlänga den tid som går mellan kammarens sammanträde och protokollets justering tydliggörs att det protokoll som justeras av kammaren är den slutgiltiga versionen. Därmed avlägsnas de oklarheter som den nuva- rande regleringen medför. Ett senarelagt justeringstillfälle skulle inte få några praktiska konsekvenser eftersom snabbprotokollet precis som skulle fin- nas tillgängligt utan dröjsmål efter sammanträdet. 5.2.11 Regler om repliker Riksdagsstyrelsens förslag: Det införs en möjlighet för talmannen att ge en ledamot rätt till replik i en ärendedebatt redan innan han eller hon har hållit sitt anförande. Beslut om en sådan ordning vid debatten ska fattas i förväg efter samråd med gruppledarna. Enligt gällande lydelse av riksdagsordningen ska en replik begäras i omedelbar anslutning till anförandet. För att skapa tydlighet ska i stället anges att en replik begärs under pågående anförande. I 2 kap. 15 § riksdagsordningen (RO) anges att talmannen bestämmer ordningen mellan dem som före överläggningen i en viss fråga har anmält att de vill yttra sig. De som begär ordet under överläggningen yttrar sig i anmälningsordning. Oberoende av talarordningen och utan förhandsanmälan får talmannen medge att 1.ett statsråd som inte har hållit ett anförande får ordet för ett anförande och 2.ett statsråd eller en ledamot som redan har hållit ett anförande får ordet för en replik med anledning av en föregående talares anförande. Enligt tilläggsbestämmelse 2.15.1 kan ett statsråd som inte har hållit ett anförande vid överläggningen i en viss fråga, oberoende av talarordningen och utan förhandsanmälan, få ordet för ett anförande om högst . En replik begärs i omedelbar anslutning till anförandet. Tiden för en replik får inte överstiga , om inte talmannen av särskilda skäl medger en utsträckning . Varje talare kan få avge två repliker på samma huvudanförande. Har talmannen redan beviljat en talare rätt till replik får talaren yttra sig innan ett statsråd håller ett anförande som bryter talarordningen (2.15.1 RO). 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG I praktiken innebär detta att först hålls anföranden från reservanter, därefter följer anföranden från utskottets majoritet. Saknas reservationer hålls anförandena från partierna i storleksordning (överenskommelse om Arbetsplenum publicerad , uppdaterad ). Enligt 2 kap. 10 § tredje stycket RO får talmannen efter samråd med gruppledarna besluta om att anordna debatter som inte har samband med någon annan handläggning, exempelvis partiledardebatter. Talmannen bestämmer efter samråd tiden för anförandena i en särskilt anordnad debatt (2.14.2 RO). Kommitténs överväganden och förslag För att vitalisera även ärendedebatterna bör det enligt kommittén i riksdagsordningen införas en möjlighet för talmannen att ge en ledamot rätt till replik redan innan han eller hon har hållit sitt anförande. Ett sådant beslut ska fattas före debatten men efter att talmannen har samrått med gruppledarna. För att inte debatterna ska bli för långa bör möjligheten till replik begränsas till den första omgången av talare. Av samma skäl bör möjligheten till en debattordning av detta slag användas endast i ärenden av särskilt intresse, vilket garanteras genom talmannens skyldighet att samråda med gruppledarna. För att debatten ska vitaliseras utan att bli för lång bör det fortfarande finnas möjlighet att, utan att ändra riksdagsordningen, besluta att tiden för replik kan sättas till än . Enligt den gällande lydelsen av riksdagsordningen (tilläggsbestämmelse 2.15.1 andra stycket) ska en replik begäras i omedelbar anslutning till anförandet. I syfte att skapa tydlighet bör i stället anges att en replik ska begäras under pågående anförande. I praktiken kommer således talmannen när anförandet är slut att konstatera vilka ledamöter som har begärt replik under anförandet. anser att det i utredningen saknas en diskussion kring de särskilda debatterna som oförändrat föreslås flyttas från 2 kap. 10 § tredje stycket till 6 kap. 23 § i förslaget. Formerna för dessa debatter utarbetas av talmannen i samråd med gruppledarna. Flera av dessa debatter är fasta inslag i arbete såsom utrikesdebatten och partiledardebatten. Det kan enligt finnas skäl att reglera dessa fasta inslag mer utförligt i riksdagsordningen. Det är viktigt att slå fast de spelregler som styr arbete dels ur ett kontrollperspektiv, dels ur ett rättviseperspektiv. Kontrollperspektivet innebär att reglerna ska vara transparenta och tydliga. Rättviseperspektivet innebär att alla ledamöter ska kunna delta i arbetet på lika villkor. Genom att tydligt ange regler för riksdagsarbetets fasta inslag får alla god insyn i spelreglerna och kan anpassa sig efter dessa. Det är dock viktigt att det i systemet finns en inbyggd flexibilitet, inte minst för möjligheten att utveckla riksdagsarbetet och kunna prova nya debattformer. Övriga remissinstanser har lämnat förslagen utan erinran. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen har samma uppfattning som kommittén. Riksdagsstyrelsen finner inga skäl att överväga att mer utförligt reglera de särskilda debatterna i riksdagsordningen. Det är angeläget att reglerna tillåter flexibilitet, något som också pekar på. 5.2.12 Begränsningar i yttranderätten Riksdagsstyrelsens förslag: Talmannen får möjlighet att ta ordet från någon som uttalar sig nedlåtande eller liknande också utan att först ge en erinran som han eller hon inte rättar sig efter. Enligt 2 kap. 12 § riksdagsordningen får ingen vid ett sammanträde uttala sig otillbörligt om någon annan eller använda personligen förolämpande uttryck eller i övrigt i ord eller handling uppträda på ett sätt som strider mot god ordning. Den som har ordet ska begränsa sitt anförande till det ämne som behandlas. Om någon bryter mot dessa bestämmelser och inte rättar sig efter talmannens erinran får talmannen ta från honom eller henne ordet för den pågående överläggningen. Kommitténs överväganden och förslag Kommittén föreslår att talmannen får möjlighet att ta ordet från någon som uttalar sig nedlåtande eller liknande utan att först ge en erinran som han eller hon inte rättar sig efter. anser att talmannen även i fortsättningen ska vara skyldig att först varna innan han eller hon tar ifrån talaren ordet. Skälet är att det enligt universitet rör sig om en väsentlig inskränkning för talaren. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen anser i likhet med kommittén att det bör finnas en möjlighet för talmannen att, om det skulle förekomma en grov överträdelse av uppförandereglerna i bestämmelsen, ta ordet från en talare utan föregående erinran. Möjligheten bör bara användas om talaren gör uttalanden eller uppträder på ett sätt som är särskilt stötande. Den normala ordningen bör även i fortsättningen vara att talmannen först erinrar talaren om att rätta sig efter ordningsreglerna. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.2.13 Publicering av talmannens beslut och överenskommelser Riksdagsstyrelsens förslag: Talmannen fattar olika beslut efter samråd med gruppledarna. I syfte att tydliggöra att dessa beslut ska göras tillgängliga för ledamöterna ska det anges i riksdagsordningen att detta ska ske och att det ska ske i den ordning som talmannen bestämmer. Enligt 1 kap. 5 § riksdagsordningen (RO) leder talmannen arbete. Talmannen bär alltså det yttersta ansvaret för riksdagsarbetets planläggning. Inom ramen för detta uppdrag kan talmannen fatta en rad beslut. Vissa av dessa beslut ska föregås av samråd med riksdagsstyrelsen, gruppledarna, vice talmännen och utskottsordförande. Talmannen och gruppledarna kan även träffa överenskommelser om bl.a. uppläggningen av kammarens överläggningar. Från ledningen av arbete ska skiljas ledningen av kammarens sammanträden. Av 2 kap. 13 § RO följer att talmannen ska samråda med gruppledarna om uppläggningen av kammarens överläggningar. Sådana överläggningar sker regelbundet och har lett fram till överenskommelser om bl.a. uppläggningen av frågestunder, debatter med anledning av budgetpropositionens avlämnande och sammanträden för muntlig information från regeringen. I lagförarbetena anförs det att bestämmelserna om samrådsskyldighet i 2 kap. 13 § RO ska ses som ett led i ansträngningarna att hålla ned debattiderna, särskilt mot bakgrund av uttalande att debattiderna i första hand bör begränsas på frivillig väg (bet. KU 1973:26 s. 79, m.fl., Grundlagarna, 3 uppl. 2012, s. 704). får i en tilläggsbestämmelse på närmare angivet sätt begränsa antalet anföranden som en talare får hålla under överläggningen i en fråga och tiden för varje anförande. En sådan begränsning får även beslutas av efter förslag av talmannen särskilt i samband med överläggningen i en viss fråga. Detta framgår av 2 kap. 14 § RO. Dessa bestämmelser har beskrivits som en revolver i bakfickan som kan tas fram för den händelse frivilliga överenskommelser inte kan träffas mellan partigrupperna om begränsningar av bl.a. debattiden (m.fl., Grundlagarna, s. 704 f.). I sammanhanget kan nämnas att när det gäller debatter om utskottsbetänkanden – ärendedebatter – kan någon begränsning till en viss kategori ledamöter, t.ex. partiernas talesmän, inte ske med mindre än att regeringsformen (RF) ändras. I 4 kap. 6 § RF anges att när ett ärende ska avgöras i kammaren får varje riksdagsledamot och varje statsråd yttra sig i enlighet med de närmare bestämmelser som meddelas i riksdagsordningen. Talmannen och gruppledarna har träffat överenskommelser även i andra frågor än om uppläggningen av kammarens överläggningar, bl.a. om hantering av sjukledighet. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Talmannens beslut efter samråd I vissa fall föreskrivs det i riksdagsordningen att talmannen fattar beslut i frågor som rör ledningen av arbete efter samråd. Ett beslut ska föregås av samråd med gruppledarna i följande situationer, nämligen anordnande av särskild debatt, dvs. partiledardebatt, utrikesdebatt och aktuell debatt (2 kap. 10 § tredje stycket RO), tiden för anföranden i sådana debatter (tilläggsbestämmelse 2.14.2), beslut om sista dag under ett att väcka en interpellation inför ett uppehåll i kammararbetet som är längre än en månad (tilläggsbestämmelse 6.1.1), beslut om förlängning av svarstid på skriftliga frågor under uppehåll som är längre än en månad (tillläggsbestämmelse 6.4.1) och beslut om behandlingen av vissa EU-dokument (10 kap. 5 § RO). Enligt 2 kap. 6 § första stycket RO beslutar talmannen efter samråd med riksdagsstyrelsen vilka uppehåll i kammarens arbete om eller längre som ska förekomma under ett . Talmannen ska också samråda med ordföranden och vice ordföranden i ett utskott innan han eller hon väcker förslag om att ett ärende ska avgöras efter endast en bordläggning (tilläggsbestämmelse 5.1.2). Talmannens beslut om ordningen vid öppnandet av fattas efter samråd med de vice talmännen. I samtliga nu angivna fall fattas det formella beslutet av talmannen. Besluten meddelas ofta i serien Meddelanden från kammarkansliet (e-post och intranät) och i kammaren. Meddelandena e-postas automatiskt till samtliga ledamöter. Beslut av talmannen utan föreskrivet föregående samråd Det finns en rad bestämmelser i riksdagsordningen där det uttryckligen anges att det är talmannen som fattar beslut i vissa frågor. Som exempel kan nämnas beslut om beviljande av ledighet av viss längd för ledamöter (tilläggsbestämmelse 1.6.1), beslut om annonsering av kammarens sammanträde (tilläggsbestämmelse 2.5.1) och beslut att avbryta ett uppehåll i kammarens arbete (2 kap. 6 § tredje stycket RO). Talmannen har också i övrigt rätt att fatta beslut i frågor som rör , även om det inte anges uttryckligen i riksdagsordningen. Detta följer av att talmannen enligt 1 kap. 5 § riksdagsordningen leder arbete. Hanteringen av beslut och överenskommelser En del av talmannens beslut och överenskommelser med gruppledarna har fattats och ingåtts under innevarande valperiod. Andra är från tidigare valperioder. Talmannens beslut och överenskommelser med gruppledarna finns dokumenterade på intranät och i Parlamentariska handboken. De finns också samlade i den databas som har tagits fram för hantering av ärenden med gruppledarna och som är tillgänglig för talmännen och gruppledarna. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Kommitténs överväganden och förslag Talmannen fattar olika beslut efter samråd med gruppledarna. I syfte att tydliggöra att dessa beslut ska göras tillgängliga för ledamöterna föreslår kommittén att det anges i riksdagsordningen att detta ska ske och att det ska ske i den ordning som talmannen bestämmer. Därmed kan beslut och olika slags överenskommelser sammanställas bättre än . En ny ordning för bekräftelse av tidigare ingångna överenskommelser vid varje ny mandatperiod kan enligt kommittén också vara ändamålsenlig. Detta innebär dock inte i sig att innehållet i överenskommelserna ska göras annorlunda eller mer omfattande. Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning. 5.2.14 Utskottens möjlighet att sammanträda under arbetsplenum Riksdagsstyrelsens förslag: Utskotten ska få möjlighet att sammanträda under arbetsplenum. För att ett sådant sammanträde ska få hållas ska dock utskottet enhälligt i förväg ha beslutat om detta. Utskotten ska inte få ha sammanträde med offentliga utfrågningar när arbetsplenum pågår. Ett utskott sammanträder när riksdagsarbetet kräver det (4 kap. 12 § RO). Ett utskott får, enligt gällande lydelse av riksdagsordningen, sammanträda med kammaren endast om överläggningen i kammaren avser något annat än ett ärendes avgörande eller val (4.12.2). Det innebär att ett utskott inte får sammanträda under arbetsplenum. Däremot får ett utskott utan särskilt beslut sammanträda under t.ex. interpellationsdebatter. Kommitténs överväganden och förslag Av riksdagsordningen följer att utskotten sammanträder när riksdagsarbetet kräver det, men utskotten får enligt gällande regler inte sammanträda under arbetsplenum eller val. När de nuvarande reglerna, som inte medger sammanträden under arbetsplenum, infördes fanns färre krav på utskotten. , då Lissabonfördraget trädde i kraft, ska utskotten t.ex. genomföra subsidiaritetsprövningar av EU-förslag. Tidsramen för en subsidiaritetsprövning är begränsad (). Kommittén föreslår att utskotten ska få möjlighet att sammanträda under arbetsplenum. För att ett sådant sammanträde ska få hållas ska dock utskottet enhälligt i förväg ha beslutat om detta. Möjligheten ska användas endast i undantagsfall. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG För att utskottet ska få sammanträda som arbetsplenum eller val pågår måste utskottet enligt kommitténs förslag fatta ett enhälligt beslut i för- Därigenom kan önskemål från enskilda ledamöter i utskottet om att kunna delta i arbetsplenum tillgodoses. Det innebär att utskottets ordförande inte kan kalla till sammanträde under arbetsplenum om inte ett enhälligt beslut Självfallet förväntas utskotten inte sammanträda när det är vote- ring eller debatt om utskottets egna betänkanden. fasta sammanträdestider bör ligga fast. Det förutsätts att utskotten använder möjligheten restriktivt och endast när ett reellt behov föreligger. Det bör därför enligt kommittén regleras att ett utskott inte ska få ha sammanträde med offentlig utfrågning när arbetsplenum Därmed klargörs att det endast är ett tidspressat arbetsschema för ären- debehandling och liknande som kan föranleda utskottssammanträde under ar- ifrågasätter om förslaget bör genomföras eftersom kärnan i riksdagsledamöternas arbete är i plenum och framför allt genom de omröst- ningar som sker under arbetsplenum. Ett alternativ till kommitténs förslag är att tillåta att utskotten sammanträder under arbetsplenum men att avbrott i sammanträdet görs i samband med omröstningarna i kammaren. anser att kommitténs förslag till tilläggsbestämmelse 7.14.3 andra stycket i stället bör formuleras enligt följande. skottet fattat ett enhälligt beslut i förväg, får utskottet sammanträda under ar- betsplenum eller val i kammaren. Dock får ett sådant sammanträde inte vara offentligt enligt 16 §. I övrigt får ett utskottssammanträde äga rum med att kammaren sammanträder. Remissinstanserna i övrigt har inte haft något att erinra mot förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen ställer sig bakom kommitténs förslag och bedömningar. föreslår att utskotten ska tillåtas att sammanträda under arbetsplenum men att det ska göras avbrott i sammanträdet i samband med Som kommittén har anfört förväntas utskotten inte samman- träda när det är votering eller debatt om utskottets egna betänkanden. dagsstyrelsen anser inte att någon reglering, utöver den som föreslås, är Styrelsen finner att det förslag om alternativ utformning av tilläggsbestäm- melse 7.14.3 andra stycket som lämnats av är tydligt och ända- Förslaget till lagtext har därför utformats i enlighet med hans för- Denna justering av kommitténs lagförslag innebär enligt riksdagsstyrelsen inte någon ändring i sak. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.2.15 Förenkling av kammarens hantering av finansutskottets sammanställning av statens budget Riksdagsstyrelsens förslag: Hanteringen i kammaren av finansutskottets sammanställning av statens budget ska förenklas som sammanställningen ska vara kvar. Enligt tilläggsbestämmelse 4.6.2 riksdagsordningen ska finansutskottet sammanställa statens budget. angavs i 9 kap. 3 § första stycket sista meningen regeringsformen att besluten om budgeten ska tas upp i en statsbudget. Det är således finansutskottet som enligt tilläggsbestämmelse 4.6.2 riksdagsordningen ska sammanställa statens budget. Utskottet gör regelmässigt detta genom att i ett betänkande redovisa de beslut om utgifter och inkomster i statens budget som har fattats av med anledning av budgetpropositionen. Betänkandet har numera nummer FiU10. överlämnar med en riksdagsskrivelse finansutskottets sammanställning, som har skrivits under av talmannen, till regeringen. Efter överlämnandet beslutar regeringen att lägga skrivelse med anledning av utskottsbetänkandet till handlingarna (se t.ex. skr. 2011/12:75 s. 82). De olika anslagens rättsverkningar är inte beroende av att hela statens budget är färdigställd eller av att de är upptagna i den aktuella sammanställningen. Anslagen är giltiga i och med att har fattat beslut om dem.