frsrdg · H104NR1 · 2014-03-18 00:00:00 — När det gäller medborgar- och konsumentutskottets ärenden i förhållande till EU:s lagstiftning och regelverk har utskottet haft särskilt fokus på EU:s översyn av bankkontoavgifter, revideringen av EU:s veterinärmedicinlagstiftning – kopplat till antibiotikaresistens – samt översynen av avfallslagstiftningen. Utskottets sommarmöte ägde rum i tyska där man träffade representanter från bl.a. () och () som redogjorde för arbetet och utmaningarna för arbetet i , där den danska minoriteten är representerad, samt för de goda förbindelserna till . Utskottet informerades även om det gränsöverskridande arbetet, nordisk och europeisk kooperation samt Schleswig-Holsteins Östersjöstrategi. Under sommarmötet i diskuterades också bl.a. urfolkens rättigheter i och självstyre i . behandlade medborgar- och konsumentutskottet ett medlemsförslag från mittengruppen om en regional strategi inom FN-initiativet Civilisationernas allians (UNAOC). Bakgrunden till förslaget var att FN 2005 inledde en bred kampanj för att motverka främlingsfientlighet och skapa konkreta plattformar för möten mellan olika kulturer. Initiativet – som bygger på ett engagemang för dialog, förståelse och samarbete mellan olika aktörer – samlar ett stort antal länder och internationella organisationer. Medborgar- och konsumentutskottet diskuterade förslaget och konstaterade att detta är frågor som utskottet kontinuerligt arbetar med inom olika forum och att man tar problematiken med främlingsfientlighet och rasism på största allvar. En interkulturell dialog är därför viktig, både på nordisk och internationell nivå och inte minst på politisk nivå. Utskottet ställde sig bakom förslaget som rekommenderar de nordiska regeringarna att etablera en plattform för nordisk samverkan inom UNAOC och att förmedla goda exempel från detta initiativ för vidare spridning och förmedling av lyckade satsningar för interkulturell dialog och förståelse inom områdena utbildning, unga, media och migration (framställning nr 7/2013). Utskottet föreslog även att skulle fatta beslut om att delta som medlem i UNAOC som en del av den s.k. Group of Friends, med en aktiv hållning för att främja mänskliga rättigheter och yttrandefrihet (internt beslut nr 2/2013). har medborgar- och konsumentutskottet haft den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster i ett mer integrerat på sin agenda. Anledningen till detta är att har utvisat ett antal medborgare som har haft behov av socialt stöd och att därmed gör en annan tolkning än övriga nordiska länder av artikel 7 som handlar om skydd mot hemsändning av nordiska medborgare med behov av socialt bistånd. Utskottet konstaterade att konventionen, som skrevs , kan tolkas på olika sätt och att den borde analyseras av de nordiska regeringarna för att se hur den fungerar utifrån dagens verklighet. I ljuset av dessa diskussioner beslutade utskottet att väcka ett utskottsförslag för att bl.a. få svar på hur på området påverkar tolkningen av de nordiska avtalen och hur den nordiska konventionen kan förnyas och förbättras. Med anledning av omstruktureringen av NIKK (Nordisk information för kunskap om kön) till ett samarbetsorgan bjöd medborgar- och konsumentutskottet in den nytillträdda chefen för , , till en dialog kring förväntningarna på den nystartade verksamheten. Det framkom att det nya uppdraget kommer att innebära inhämtning och förmedling av nationell forskning, politik och praktik på jämställdhetsområdet i ett nordiskt perspektiv till en bred grupp av mottagare. Syftet är att den förmedlade kunskapen ska verka som ett underlag för politiska diskussioner, både i och internationellt. Utskottet har tidigare haft synpunkter på NIKK:s förmåga att nå ut till de som ska genomföra jämställdhetsarbetet i praktiken och man välkomnade därför denna förändring. Man betonade även betydelsen av att det nya NIKK ska arbeta i nära kontakt med samhället, forskare och inte minst med politiker i för att därmed säkra den nordiska nyttan. Arbetet med Nordiska ministerrådets nya samarbetsprogram på jämställdhetsområdet som ska gälla 2015–2018 inleddes och för jämställdhet välkomnade en dialog med medborgar- och konsumentutskottet i detta arbete. Utskottet mötte i samband med session i den svenska jämställdhetsministern för en diskussion, bl.a. med anledning av att jämställdhet på arbetsmarknaden var ett prioriterat tema under ordförandeskap i , men även om innehållet i det nya samarbetsprogrammet. Vid diskussionen framkom synpunkter på den fortsatt stora löneskillnaden mellan kvinnor och män och den långsamma utvecklingen i på detta område. Man tog även upp våld i nära relationer, synen på jämställdhet bland unga män i samt hbtq-personers rättigheter. inledde medborgar- och konsumentutskottet behandlingen av ett utskottsförslag om en nordisk kvalitetsmärkning för likabehandling och jämställdhet i förskolor och skolor. Bakgrunden var att utskottet ville skapa uppmärksamhet kring barns rättigheter och stereotypa könsroller för att bidra till att pojkar och flickor behandlas mer jämlikt i skolmiljön. Utskottsförslaget sändes ut på remiss till relevanta instanser i de nordiska länderna och remissvaren var överlag positiva till intentionerna i förslaget, som det poängterades att en kvalitetsmärkning är krävande, både ekonomiskt och personalmässigt. Flera remissinstanser påpekade att ordningen bör utgå från gällande nationella regler och att genomförandet bör ske på nivå. Utskottet noterade dessa synpunkter inför den fortsatta diskussionen om förslaget som slutbehandlas . Den vänstersocialistiska gröna gruppen lade fram ett medlemsförslag om en målinriktad strategi för att stimulera tillflyttning av kvinnor till glesbygdsområden och självstyrande områden genom att bl.a. skapa fler kvinnorelaterade arbetsplatser. I förslaget konstateras att kvinnor i betydligt större utsträckning än män flyttar till storstadsregioner för att arbeta eller studera och att de i många fall inte flyttar tillbaka igen. Utskottet uttalade i sitt betänkande att denna utveckling innebär stora sociala, ekonomiska och demografiska problem i många glesbefolkade områden i och att frågan är angelägen. framhölls det faktum att redan hade inlett ett antal regionalpolitiska projekt och samarbetsprogram som fokuserar på områden som demografi, jämställdhet, utbildning och näringsliv. På grund av oenighet i utskottet när det gällde behandlingen av förslaget företogs en intern omröstning som resulterade i beslutet att inte företa sig något med anledning av förslaget, ett beslut som fastställdes vid votering på session i . Mittengruppen väckte ett medlemsförslag om att förstärka barnrättsperspektivet i det nordiska samarbetet. Förslagsställarna välkomnade ett seminarium, i regi av det svenska ordförandeskapet i , som lyfte fram samt FN:s barnrättskommittés rekommendationer till de nordiska länderna. I förslaget framhölls dock att det fortfarande – även i – finns mycket att göra för att stärka barns rättigheter och att dessa frågor borde få en mer central ställning i det nordiska samarbetet. Medborgar- och konsumentutskottet såg positivt på förslaget och beslutade att inhämta synpunkter från välfärdsutskottet; välfärdsutskottet stödde initiativet och intentionerna och hänvisade till de rekommendationer som har tagit inom denna sektor. Medborgar- och konsumentutskottet underströk vikten av att arbetet med barns rättigheter bör vara systematiskt och kontinuerligt samt att de nordiska länderna kunde inspirera och påverka de internationella samfunden i dessa frågor. Det beslutades att ett betänkande skulle arbetas fram och att förslaget skulle slutbehandlas . Urfolkens livsvillkor är en viktig fråga för medborgar- och konsumentutskottet och man har länge arbetat för att den arktiska regionens samer och inuiter ska kunna behålla sina kulturella särdrag. I samband med temasessionen 2102 i väckte utskottet ett förslag om urfolkens rättigheter i . I förslaget rekommenderades de nordiska regeringarna att sörja för att urfolkens rättigheter inte kränks när regionens naturresurser blir utvunna, bl.a. genom att genomföra FN:s vägledande principer för näringsliv och mänskliga rättigheter. De nordiska regeringarna hänvisade i sitt meddelande 2013 till det arbete som pågår inom med att introducera begreppen Corporate Social Responsibility (företags samhällsansvar) och Sustainable Business, vilket innebär att de företag som är aktiva i den arktiska regionen uppmanas att verka för att mänskliga rättigheter respekteras. Utskottet noterade att svaret var mycket kortfattat och man beklagade också att regeringarna uteslutande hänvisade till Arktiska rådets arbete. Mot den bakgrunden och eftersom det fanns en hel del frågor som inte besvarades i meddelandet beslutade utskottet att upprätthålla rekommendationen. Självstyre i är en fråga som har uppmärksammats i medborgar- och konsumentutskottet under och man har särskilt framhållit de tre självstyrande områdena , och som goda exempel på självbestämmanderätt och förmåga att finna fredliga lösningar på regionala konflikter. I syfte att ytterligare synliggöra detta uppmanades 2012 att ta fram en jämförande publikation som skulle belysa självstyret i som exempel på fredlig samexistens samt att arrangera en konferens på detta tema. såg positivt på detta initiativ men bedömde att man inte hade de expertkunskaper och resurser som krävdes för att genomföra detta. önskade däremot att bidra ekonomiskt genom att erbjuda års budget. Medborgar- och konsumentutskottet delade bedömningen att det var nödvändigt med expertis på området och man beslutade därför att engagera , som i samråd med utskottet skulle ansvara för både utarbetandet av publikationen och genomförandet av den konferens som planerades till . När det gäller Nordiska ministerrådets budget diskuterade medborgar- och konsumentutskottet vilka prioriteringar man ville förmedla till budgetgrupp. Utskottet ansåg det angeläget att avsätta medel till forskning kopplat till problematiken med antibiotikaresistens (One Health), medel till det konsumentpolitiska området och en fortsatt, långsiktig och strategisk finansiering av arbetet mot människohandel, i linje med slutsatserna från den parlamentariska arbetsgrupp mot människohandel. Medborgar- och konsumentutskottet konstaterade i detta sammanhang att många av utskottets frågor spänner över flera områden, vilket medför begränsningar när det gäller möjligheterna till politiska prioriteringar utöver de fasta sektoriella ramarna. En samordning av pant- och retursystemen i de nordiska länderna har under varit ett aktuellt ärende i medborgar- och konsumentutskottet. rekommenderades och de nordiska regeringarna att arbeta för möjligheterna till ett gemensamt pantsystem i . Det har dock visat sig svårt att komma framåt i arbetet med denna fråga som omfattar både ett konsument- och miljöperspektiv. Mot bakgrund av en genomförd kostnads- och nyttoanalys konstaterade de nordiska regeringarna i sitt meddelande 2013 att ett gemensamt nordiskt pantsystem inte är samhällsekonomiskt lönsamt och att man i stället bör inrikta sig på bilaterala arrangemang mellan berörda länder. Detta med anledning av den stora mängd förpackningar som privatimporteras från och till nordiska länder. För att på ett konstruktivt vis komma framåt i denna fråga beslutade därför medborgar- och konsumentutskottet att tillsammans med näringsutskottet och miljö- och naturresursutskottet väcka ett nytt utskottsförslag på detta tema med ett antal riktade rekommendationer till berörda nordiska regeringar. Det beslutades också att miljö- och naturresursutskottet i fortsättningen skulle ha huvudansvar för ärendet. har medborgar- och konsumentutskottet behandlat en fråga som rör ett antal norska pensionärer som har flyttat till och som menar att de har blivit felinformerade av i och till följd av detta drabbats av stora skatteskulder. Utskottet har på flera sätt uppmärksammat frågan och inhämtat information bl.a. genom möten med experter, debattartiklar och skriftliga frågor till den . Ärendet dryftades, på utskottets begäran, också på 65:e session i (se avsnitt 4). Den svenska samarbetsministern beklagade det inträffade men sade att det enligt uppgift rörde sig om ett begränsat antal personer som hade drabbats och att endast ett tiotal skadeståndskrav hade kommit in till . Utskottet beslutade dock att ha fortsatt fokus på denna gränshinderproblematik och den socialdemokratiska gruppen utarbetade därför ett medlemsförslag om en översyn av de nordiska skatteavtalen, med syfte att tydliggöra regelverket och säkerställa att medborgarna får korrekta och entydiga uppgifter från skattemyndigheter och andra relevanta myndigheter. kommer medborgar- och konsumentutskottet att ha fortsatt fokus på självstyre med fokus på fredsperspektivet och konfliktlösning, integration, konsumentfrågor, demokrati- och jämställdhetsfrågor samt gränshinder på för utskottet relevanta områden. En prioriterad fråga för utskottet är det nordiska konsumentsamarbetet och konsumentsäkerheten i och EU. Utskottet anordnar i samband med sommarmötet i en konferens om en giftfri vardag som bl.a. ska belysa hur de nordiska länderna förhåller sig till varandra och EU när det gäller tillsatser och giftiga ämnen i mat och kläder. Utskottet ska också arbeta vidare med mänskliga rättigheter, med speciellt fokus på barn och unga. utövar den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras med gemensamma nordiska medel, inklusive de nordiska institutionerna, samt genomför annan granskning av det nordiska samarbete som plenarförsamlingen beslutar om. kan därutöver avge utlåtanden till presidium i frågor som rör , andra avtal om nordiskt samarbete, rådets arbetsordning och andra interna bestämmelser. består av en ordförande, en vice ordförande och fem medlemmar och var och en av dessa ska ha en personlig ersättare. Svenska medlemmar har varit (S) och (MP). Ersättare har varit (S) respektive (FP). har vissa fasta uppgifter, t.ex. att granska danska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper. Därutöver kan kontrollkommittén på begäran av andra rådsorgan eller på eget initiativ genomföra särskilda granskningsuppgifter. har kontrollkommittén genomfört en systematisk genomgång av de nordiska institutionerna och samarbetsorganen. Detta arbete fortsatte då kommittén besökte sju institutioner och samarbetsorgan; för Teoretisk Fysik (Nordita), Nordisk Energiforskning (NEF), NordForsk, Nordic Innovation, för Odontologiska Material (Niom), Hus på samt Nordiskt Atlantsamarbete (). Syftet med genomgången har varit att få en inblick i institutionernas organisation och arbete i relation till kriteriet nordisk nytta. Efter varje besök har en kort rapport upprättats som har sammanfattat kommitténs allmänna intryck av verksamheten. Rapporterna har, om kommittén funnit det motiverat, även lyft fram synpunkter och observationer som har lett till uppföljande frågor och en grundligare utvärdering. I samband med de många institutionsbesöken har kontrollkommittén kunnat konstatera att Nordiska ministerrådets åttaårsregel kan skapa problem i den löpande verksamheten, bl.a. avseende teknisk och administrativ personal och i samband med föräldraledighet. Kommittén beslutade därför att sända ett brev i vilket ministerrådet uppmanades att göra en översyn av åttaårsregeln så att de negativa effekterna av regeln kunde elimineras. beslutade att initiera en utredning om roller och ansvarsfördelning mellan styrelserna för enskilda nordiska institutioner, Nordiska ministerrådets ämbetsmannakommittéer och berörda nationella departement. Det framkom dock att ministerrådet planerade att genomföra en liknande utredning med anledning av det svenska ordförandeskapets program om åtgärder för att effektivisera det nordiska samarbetet. Kommittén beslutade därför att avvakta resultatet av ministerrådets arbete och i stället fokusera på verksamheten i de ca 30 nordiska institutioner och samarbetsorgan som är knutna till ministerrådet. sände därför ett brev till olika fackutskott med önskemål om att utskotten kunde diskutera huruvida de existerande institutionerna och samarbetsorganen täcker de behov som finns och ger mesta möjliga nordiska nytta, eller om det skulle finnas organisatoriska fördelar med t.ex. sammanslagningar eller utvidgade uppdrag och arbetsområden. De nordiska kulturhusen, fem till antalet, var föremål för kontrollkommitténs uppmärksamhet. Kommittén anser att kulturhusen spelar en viktig roll i det nordiska kultursamarbetet och att de även har en positiv inverkan på det lokala kulturlivet. Vid en genomgång visade det sig att det fanns tämligen markanta skillnader mellan kulturhusen när det gällde såväl organisering och finansiering som målsättningar och ambitioner. följde upp denna genomlysning med att sända ett brev till för att bringa klarhet i om dessa skillnader var resultatet av en medveten politik, eller om skillnaderna var av mer tillfällig karaktär. I ministerrådets svar framgick att de nordiska kulturministrarna hade beslutat att sätta igång en utvärdering av de nordiska kulturhusen och analysera och tydliggöra institutionernas direktiv och verksamheter. Kommittén beslutade att återkomma i detta ärende efter det att ministerrådet hade genomfört sin utredning. antog vid sessionen 2012 ett förslag från kontrollkommittén som syftade till att effektivisera arbetet med rådets rekommendationer. Kommittén följde 2013 upp ärendet genom att utarbeta en vägledning/checklista inför skrivande av medlemsförslag som översändes till rådets fem fackutskott för synpunkter. Utskotten hade inga direkta invändningar mot dokumentet, men påpekade att det endast rörde sig om en vägledning som inte begränsade rätten för rådets medlemmar att lägga fram förslag. När det gällde rådets rekommendation till framhöll ministerrådet i sitt meddelande 2013 att man ansåg att rekommendationer generellt är ett välfungerande redskap i dialogen mellan ministerrådet och och att man såg positivt på den utredning som rådet hade genomfört om hur rekommendationer följs upp. höll med rådet om att alla rekommendationer bör bli substansbehandlade på ministernivå och att dialogen mellan de båda råden var god och fungerande men kunde utvecklas ytterligare, inte minst när det gällde hanteringen av rådets rekommendationer. välkomnade ministerrådets svar och beslutade att föreslå att ärendet skulle anses färdigbehandlat för rådets vidkommande. hade även fokus på Nordiska ministerrådets projektregister över både pågående och avslutade projekt. Kommittén sände med anledning av detta ett brev till ministerrådet med önskemål om förbättringar av projektdatabasen samt en uppföljning av Rigsrevisionens uppmaning om en redogörelse för resultaten av de enskilda projekten. Kommittén framförde även att det saknades en översikt över samtliga nordiska projekt som har finansierats med nordiska medel, samt resultaten av dessa. Man påpekade även att projekten borde vara tillgängliga för allmänheten i form av en databas, detta för att stärka transparensen i det nordiska samarbetet. Kommittén kommer att följa upp denna fråga när ett svar från ministerrådet föreligger. Till kontrollkommitténs årliga uppgifter hör att granska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens verksamhet och räkenskaper . När det gällde redovisningen för fann Rigsrevisionen att räkenskaperna inte föranledde några väsentliga anmärkningar, dock noterade kommittén i sitt betänkande att det fanns problem i den ekonomiska styrningen på informationskontoret i och kommittén förutsatte att ministerrådet skulle rätta till de brister som hade identifierats. ville även få en förklaring till att informationskontoret i ännu inte hade godkänts officiellt. Rigsrevisionen riktade inga väsentliga anmärkningar mot och Nordiska kulturfondens räkenskaper , dock påpekade kommittén att kulturfondens egenkapital borde komma upp på en nivå som motsvarade minst tre månaders drift samt att kulturfondens samarbete med Kulturkontakt Nord kunde stärkas i syfte att uppnå en mer kostnadseffektiv administration. har som nämnts ovan ett antal återkommande uppgifter. Utöver dessa uppgifter planerar kommittén att genomföra ytterligare tre institutionsbesök och följa upp dessa med rapporter och eventuell fördjupning. Kommittén har även, , inhämtat synpunkter från presidium, utskotten, partigrupperna och de nationella delegationerna om tänkbara granskningsuppgifter . På grundval av dessa inspel har kommittén valt att som sin huvuduppgift genomföra en utredning om effekterna av Nordiska ministerrådets olika projekt samt de projekt som sker i de nordiska institutionerna. Vidare ska en översikt göras över verksamheten vid i de baltiska länderna, med avsikt att utvärdera i vilken grad arbetet främjar nordisk nytta. Kommittén planerar även att bjuda in Nordiska ministerrådets generalsekreterare till ett möte i syfte att diskutera aktuella frågor. Östersjösamarbetet på parlamentarisk nivå äger rum inom ramen för den parlamentariska (BSPC). Samarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i på såväl nationell som re-gional nivå, och till att påverka utvecklingen av det samarbete som bedrivs av regeringarna genom Östersjöstaternas råd (, ). Syftet med det parlamentariska samarbetet är vidare att uppmärksamma och driva frågor av betydelse för samt att stödja olika initiativ som främjar en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i regionen. Den parlamentariska arrangerades på initiativ av och har därefter ägt rum en gång , vanligen . Efter hand har konferensen fått fastare former, med elva nationella parlament, elva regionala parlament, samt fyra interparlamentariska organisationer som medlemmar, samt ett antal organisationer som observatörer. Vid den årliga konferensen ges redogörelser för regeringssamarbete som rör regionen – utöver t.ex. arbetet inom den nordliga dimensionen och . Vidare behandlas sakområden som bedöms särskilt viktiga för . har främst miljö, energi, arbetsmarknad, rättsligt samarbete, hälsa, välfärd och sjösäkerhet stått på dagordningen. Samarbetet tjänar också som ett viktigt forum för kontakter mellan och EU:s medlemsstater i regionen, och bidrar till ett ökat informationsutbyte och nätverksbyggande mellan parlamentariker från samtliga . I den parlamentariska deltar med en delegation som består av upp till fem ledamöter. beslutar för varje mandatperiod hur delegationen ska vara sammansatt. Innevarande mandatperiod, liksom föregående, är den partipolitiska fördelningen tre för alliansen och två för den rödgröna oppositionen. Inför varje konferens inhämtas nomineringar från partigrupperna, varefter talmannen fastställer delegationens sammansättning. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ. Kommittén har som främsta uppgift att i samarbete med värdlandet förbereda den årliga konferensen, och att förbereda och följa upp den parlamentariska resolutioner. Den permanenta kommittén samarbetar med Östersjöstaternas råd (), regeringarnas organ för samarbetet mellan , och har även kontakter med andra relevanta organisationer som är verksamma i regionen. Vidare svarar den permanenta kommittén för konferensens finansiering och administration. Genom en överenskommelse 2011 finansieras sekretariatsfunktionen samt vissa rese- och möteskostnader, informationsåtgärder m.m. genom bidrag från de deltagande parlamenten enligt en fastställd fördelning. bidrar dock fortfarande med lokal och viss administrativt stöd till . antog den parlamentariska även en ny arbetsordning, som innebär att den permanenta kommittén består av representanter för samtliga nationella och regionala parlament som deltar samt en representant vardera för , och . Kommittén har, i enlighet med tidigare praxis, mötts fyra gånger , varav en gång i samband med själva konferensen. var (M) den svenska representant i den permanenta kommittén, med (S) som suppleant.