frsrdg · H104ER1 · 2014-02-20 00:00:00 — Delegationens sammansättning och uppdrag återfinns i bilaga 1. De svenska ledamöterna deltar mycket aktivt i församlingens olika verksamheter. har flera resolutionsförslag och skriftliga deklarationer lagts fram av medlemmarna och frågor har ställts till ministerkommittén. Deltagandet vid sessioner och utskottsmöten samt vid voteringar fortsätter att vara högt. Det svenska deltagandet vid omröstningarna hamnade på första plats enligt statistik från sekretariatet. I bilaga II återfinns en lista över samtliga rekommendationer och resolutioner som antagits . I denna årsredovisning kommenteras endast de förslag till texter eller andra sammanhang där svenska medlemmar på olika sätt varit aktiva. 2.2.1 Initiativ från delegationsmedlemmar de (M) och (S) uppvaktade tillsammans med rapportör , , generalsekreterare angående officiella kontakter med . På initiativ av (FP) har ett förslag lämnats in där församlingen uppmanas anta en rekommendation där ministerkommittén får i uppdrag att anta en strategi för att förebygga rasism och intolerans i . Förslaget har antagits och rapporten strategi för att förhindra rasism och intolerans i har utarbetats med (S) som rapportör. (M) lämnade in ett resolutionsförslag innan han avgick ur den svenska Europarådsdelegationen. Förslaget innebär en uppföljning av hans egen rapport om situationen för mediefrihet i och uppmanar församlingen att behandla frågan om mediefrihet. (S) var förste signatär till en skriftlig deklaration som kritiserar en dom i där en man dömdes till mord i samband med ett besök på en gayklubb men fick sänkt straffsats på grund av otillbörlig provokation. (S) var också förste signatär på en skriftlig deklaration som uppmanar litauiska myndigheter att verkställa en dom från i ett könsbytesärende. 2011/12:ER1 2 DEN PARLAMENTAR VERKSAMHET 2013 Nyheten med fri debatt, som ger ledamöterna möjlighet att tala i plenum om frågor som inte står på dagordningen, har visat sig väl fungerande och mycket uppskattad. I den fria debatten under aprilsessionen talade (FP) för ALDE-gruppen om problemet när rätten till religionsfrihet måste vägas mot den medborgerliga rätten till hälsovård. Acketoft hänvisade till fall i där våldtäktsoffer vägrats abort och där religiösa skäl vägt tyngre än patientens lagliga rätt till abort. En patients lagliga rätt till hälsovård ska aldrig förhindras av samvetsfrihet för vårdpersonal, enligt Acketoft. (S) talade över samma tema och hänvisade till att våldtäktsoffer ibland nekas vård då situationen kan leda till att en abort måste genomföras. menade att det var hög tid för församlingen att undersöka denna fråga och se över vilket skydd medborgarna har. (KD) talade vid oktobersessionen om situationen för kristna minoriteter i bl.a. , , och . Han hänvisade till de attentat som inträffat och som kunde ses som ett hot mot religionsfriheten och i längden även för demokratin. (S) som skulle göra ett inlägg för sin partigrupp SOC fick på grund av tidsbrist inte tala i plenum men lämnade in ett skriftligt anförande som behandlade problemet med att unga personer i rekryteras till olika terroristnätverk. Delegationen har haft fem delegationsmöten och därutöver ett möte i med den svenska delegationen till för lokala och regionala organ. I samband med sessionerna har delegationen haft gemensamma frukostmöten samt fått rapporter om ministerkommitténs arbete av ambassadör . har två parlamentariker från skilda medlemsländer i besökt för att i utarbetandet av en rapport om föräldraledighet respektive jämställdhetsfrågor inhämta kunskap om hur dessa frågor hanteras i . Under dessa besök har medlemmar i delegationen träffat och informerat gästerna. Delegationen brukar välja ut några Europarådsrelaterade områden att fördjupa sig i och har i samband med sessionerna träffat tjänstemän som är aktiva inom dessa områden. I anledning av valet av en ny svensk representant i CPT inbjöds en tjänsteman att närmare informera om kriterierna, arbetet och urvalsprocessen. 2 DEN PARLAMENT AR ISK A FÖR SAMHET 2013 2011/12:ER1 Ett planerat studiebesök i för att studera frågor om mänskliga rättigheter i FN-systemet fick ställas in men planeras att äga rum . 2.3 Granskning av åtaganden Uppföljning och kontroll av att medlemsländernas åtaganden uppfylls har utgjort en väsentlig del av verksamhet sedan antalet medlemsstater började öka . Församlingens granskningsutskott har varit verksamt och har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att landet blivit medlem. ledamöter nomineras av de fem politiska grupperna och utses av byrån. Härutöver ingår ordförandena i de politiska och juridiska utskotten i kraft av sitt ämbete. möten är inte offentliga. Verksamheten i granskningsutskottet bygger dels på samarbete med de nationella delegationerna och dels på dialog med ministerkommittén. En framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landets och dess myndigheters sida. Redovisningen av och debatterna om granskningsrapporterna om respektive samt förgranskningsrapporten om har ytterligare förstärkt den kritik som finns i vissa medlemsländer mot hela granskningsförfarandet. Även nedröstningen av en resolution om uppföljningen om situationen för politiska fångar i är ytterligare tecken på en negativ utveckling med två läger inom församlingen. Vissa länder, företrädesvis de som stått under granskning , förordar att granskningsförfarandet helt upphör. Andra länder motsätter sig starkt detta då det skulle innebära att själva grundbulten med idéer försvinner och dess trovärdighet därmed starkt försvagas. Ett förslag till reform av verksamheten som diskuterats är bl.a. att granskningen ska gälla alla länder, vara tematiska och att kriterierna för hur en granskning beslutas ska ses över. En arbetsgrupp ska tillsättas med mandatet att se över verksamheten och komma med reformförslag. görs också på regeringssidan en översyn av hur man bäst ska övervaka att konventioner följs och genomförs i medlemsstaterna och att domar verkligen verkställs. Ett fördjupat samarbete, en mer enhetlig och effektiv hantering av hela granskningsförfarandet inom olika organ eftersträvas, och förslag från generalsekreteraren kommer att läggas fram . Till junisessionen begärde församlingens president de nationella delegationernas synpunkter på granskningskommitténs verksamhet. Den svenska delegationen utgick i sitt svar från den allvarliga attitydförändringen inom församlingen och gav ett antal förslag på hur kommitténs roll kan 2011/12:ER1 2 DEN PARLAMENTAR VERKSAMHET 2013 Det möte med nationella delegationsledare där frågan diskuterades har inte lett till några åtgärder. 2.3.1 Utvecklingen av församlingens granskningsförfarande (–) Årsrapporten låg till grund för den årliga debatten under junisessionen om läget för demokratin i och redogör för pågående granskningar av tio länder: , , , och , , , , , och . I utskottets arbete ingår att göra besök på plats i de länder som är föremål för granskning och på så sätt få en detaljerad bild av utvecklingen. En granskning av ett land inleds med ett skriftligt yttrande från två rapportörer som utsetts av utskottet och ska representera olika politiska grupperingar. En granskningsrapport utfärdas och samarbetet får sin konkreta innebörd när landet i fråga inleder ett arbete med att genomföra och tillämpa rapportens rekommendationer. Att rekommendationerna verkligen genomförs följs upp i dialog mellan landet och kommittén, vilken påbörjas efter att granskningen har avslutats. En sådan dialog pågår mellan utskottet och fyra medlemsländer: , , och . Utöver dessa hade elva länder, som inte omfattas av något övervakningsförfarande, bedömts i detalj: , , , , , , , , , och . I den antagna resolutionen uppmanar församlingen de länder som omfattas av ett granskningsförfarande, samt de länder som är under postgranskningsdialog, att uppfylla de skyldigheter och åtaganden som ännu inte uppfyllts och som landet åtagit sig att genomföra när man anslöt sig till . Framsteg som gjorts i vissa länder välkomnas av församlingen. Vad gäller 33 medlemsstater som inte står under någon särskild övervakning uttryckte församlingen oro över att ett antal av dessa länder inte har undertecknat och/eller ratificerat vissa av tyngre konventioner. Församlingen tog också upp en oroande utveckling i vissa länder i form av otillräckliga rättigheter för invandrare förseningar i verkställandet av domar från Europeiska domstolen en icke tillfredsställande efterlevnad av rekommendationer om anti- korruption. Församlingen uppmanade dessa länder att till fullo följa rekommendationerna från respektive övervakningsmekanism inom . Den föreslagna rekommendationen godtogs inte av församlingen. Den uppmanade till fördjupat samarbete och bättre synergi mellan församlingen och ministerkommittén inom granskningsområdet och ministerkommittén att systematiskt behandla samtliga granskningsrapporter. 2 DEN PARLAMENT AR ISK A FÖR SAMHET 2013 2011/12:ER1 Den svenska delegationen deltog och bevakade debatten både i och utanför kammaren med särskilt intresse. de (M) talade i plenum och lyfte fram att hon, till skillnad från somliga medlemmar i församlingen, önskar ge ökat inflytande och ökad vikt åt församlingens granskningsförfarande. I anledning av viss kritik mot i rapporten påpekade de att ger papperslösa rätt till fri hälso- och sjukvård. 2.3.2 Begäran att inleda en granskning av beslutade församlingen att inleda en förgranskning av . Beslutet, som baserades på ett svenskt initiativ, var en reaktion mot den nya konstitutionen, reducerade befogenheter och innehållet i ett antal nya lagar som införts av regeringen . (C) och en ledamot från utsågs till rapportörer och lade de fram sin rapport om situationen i . I förslaget till resolution om att inleda en regelrätt granskning av beskrivs en mycket oroande utveckling i vad gäller den konstitutionella reformprocessen. Utvecklingen ger anledning till allvarliga farhågor vad gäller myndigheternas efterlevnad av de grundläggande principerna om demokrati och skydd av mänskliga rättigheter och respekt för rättsstatens principer. Författningsdomstolen har fått inskränkta befogenheter och myndigheterna använder lättvindigt den två tredjedels majoritet i parlamentet som krävs för att kringgå domstolens beslut. förslag till resolution remitterades till byråns möte i . Resultatet blev 13 röster emot och 7 för en granskning. Vid sessionen beslutade församlingen att inte inleda en regelrätt granskning av . Beslutet föregicks av långa diskussioner i samtliga partigrupper med två läger, ett för och ett emot en granskning, och utgången var en öppen fråga. Även om resultatet inte blev en regelrätt granskning fick rapportören (C) stöd på flera viktiga punkter. Ett ändringsförslag till resolutionen att på nära håll följa utvecklingen och granska hur förslagen i rapporten genomförs i , accepterades av församlingen. För dem som var positiva till en granskning var detta tillägg viktigt. Det skulle annars lätt kunna uppfattas som att man inte gjorde något ytterligare med rapporten och med det ge budskapet att allt stod rätt till i och att utvecklingen var i enlighet med grundläggande kriterier. Rapportören och många ledamöter såg det som naturligt att granskningen, om än inte en regelrätt sådan, skulle utföras i granskningskommittén, men efter flera diskussioner i byrån blev resultatet att föra ärendet till politiska kommittén där en rapportör har utsetts och en rapport har påbörjats. (C) menade att trots att ingen regelrätt granskning skulle komma att genomföras hade det blivit en öppen debatt om läget i och även en öppen omröstning. Hon beklagade att församlingen bortsåg från den 2011/12:ER1 2 DEN PARLAMENTAR VERKSAMHET 2013 allvarliga utvecklingen i som strider mot tre grundpelare. de (M) sade i sitt inlägg att situationen var djupt allvarlig, att det sätt som underminerar checks-and-balances på var djupt oroande och att församlingen borde ha valt att genomföra en granskning. (S) sade i debatten att det krävs en opposition för att nå nationell konsensus. En granskning av skulle bidra till att stärka den demokratiska delen av den ungerska oppositionen. På uppdrag av talman utarbetades ett pm av delegationens sekretariat om granskning av lagstiftningsformer, vilket också delgavs de nordiska och baltiska länderna för kännedom. 2.3.3 uppfyllande av sina förpliktelser och åtaganden anser att har gjort vissa framsteg sedan inträdet i men uppmuntrar myndigheterna i att intensifiera arbetet med lagar på områden som är avgörande för välfungerande demokratiska institutioner. Vissa lagar åberopas restriktivt eller tillämpas inte alls, vilket är mycket oroande vad gäller rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter. Domarkårens bristande oberoende är också ett allvarligt problem. Sedan anslutning till har inte något parlaments- eller presidentval helt uppfyllt de demokratiska normerna. Den pluralistiska demokratin fungerar inte heller tillfredsställande. Flera etablerade oppositionspartier är inte representerade i parlamentet, det styrande partiet har omfattande befogenheter och det förekommer inte någon dialog med oppositionspartierna utanför parlamentet. Även situationen för de grundläggande friheterna är oroande. Kombinationen av en restriktiv tillämpning av yttrande-, mötes- och näringsfriheten, regelvidriga rättegångar och otillbörlig påverkan från den verkställande makten resulterar i ett systemiskt frihetsberövande av personer. Slutligen, trots de framsteg som gjorts i antagandet av en rättslig ram som syftar till att bekämpa korruption och organiserad brottslighet ligger den största utmaningen i en effektiv tillämpning av denna lagstiftning. Mot bakgrund av den aktuella situationen i landet beslutade församlingen att fortsätta granskningen av landets skyldigheter och åtaganden. de (M) berättade om egna erfarenheter från , som inte enbart varit positiva, och beklagade att makthavarna i landet tycks sakna den politiska viljan att uppfylla de skyldigheter och åtaganden som ett medlemskap i innebär. 2 DEN PARLAMENT AR ISK A FÖR SAMHET 2013 2011/12:ER1 2.3.4 Uppföljning av frågan om politiska fångar i Församlingen avvisade ett förslag till resolution om uppföljning av frågan om politiska fångar i . Alla medlemmar i den svenska delegationen röstade för en uppföljning. Rekommendation 2007, resolution Församlingen beslutade att fortsätta postgranskningsdialogen med de bulgariska myndigheterna beträffande reformen av rättsväsendet, mediefrihet och översynen av vallagen. har visserligen vidtagit ett antal viktiga åtgärder för att genomföra församlingens rekommendationer men vissa grundläggande principer, såsom rättsväsendets oberoende och yttrandefriheten, respekteras inte fullt ut. Inte heller har de åtgärder som vidtagits för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet visat sig tillräckliga. (C), som i debatten talade å ALDE-gruppens vägnar, konstaterade att trots en viss positiv utveckling i kvarstår många problem, och församlingen måste vara tydlig med vad som krävs av landet. Valövervakning är ett komplement till granskningen av att medlemsländernas åtaganden som medlemmar i fullgörs. har engagerat sig i ett stort antal valövervakningsinsatser framför allt i , oftast i samarbete med och . Valövervakning sker i olika delar av landet där parlamentarikerna på plats i vallokaler övervakar valtillfället, förseglingen av röstsedlarna och rösträkningen. inrättades en särskild uppförandekod för valövervakningar som kompletterar redan befintliga bestämmelser för församlingens medlemmar i utövandet av olika uppdrag för församlingen. Vid valövervakningar ska särskilt eventuella intressekonflikter beaktas och vaksamhet råda vad gäller erbjudanden om gåvor eller extraordinär gästfrihet. Som en del av församlings reformering inrättades en rådgivande grupp för valobservationer. Gruppens medlemmar utses av de politiska grupperna. Parlamentariker som valövervakare bedöms vara av stor politisk betydelse. Den svenska delegationens medlemmar har för den parlamentariska församlingen deltagit i följande valövervakningar . , presidentval (de , M, och , S, deltog) , parlamentsval (, S, deltog) , parlamentsval (de , M, och , S, deltog) presidentval (de , M, och , S, deltog) 2011/12:ER1 2 DEN PARLAMENTAR VERKSAMHET 2013 Vid junisessionen talade de (M) om sina erfarenheter från övervakningen av det förval till det bulgariska parlamentet som hon deltagit i. Hennes intryck var att det rådde stor misstänksamhet från både politiker och medborgare och även inhemska valadministratörer mot valövervakarna från och . Under debatten om rapporten från valobservationen i sade de (M), som även där deltagit i valövervakningen, att rapporten var alltför positiv, att den borde vara skarpare för att återge vad som faktiskt skedde och för att få att arrangera kommande val på ett bättre sätt. Rapporten från valövervakningen i diskuterades vid byråns möte i . de (M) kunde inte ställa sig bakom denna eftersom hon ansåg att den inte speglade verkligheten. Diskussionen inom byrån ledde till att man genomförde en votering, vilket är en synnerligen ovanlig åtgärd i detta forum. Rapporten godtogs med enbart en rösts övervikt. 2.4 Politiska frågor och demokratifrågor Då ordföranden i utskottet för politiska frågor och demokrati inte omvaldes vid vårens parlamentsval i utsågs (S) av sin partigrupp att vara ordförande . I ljuset av kommitténs arbete med situationen i , förhållandena i och uppföljningen av utvecklingen i södra arrangerades i , på förslag av ordföranden, en regional konferens: De politiska förändringarna i södra och i ; de förtroendevalda institutionernas roll. Representanter från parlamenten eller de konstituerande församlingarna från följande länder deltog: , , , , , och . var inbjudet men inte representerat. I debatten om svårigheterna med övergången till demokratiskt styre och vad de internationella samarbetspartnerna kan erbjuda deltog samtliga länder tillsammans med församlingens parlamentariker, som med stor entusiasm välkomnade den pågående övergångsprocessen och erbjöd stöd. Kommittén uppmanande vidare länderna att fortsätta dialogen även utanför församlingens ram. Vad gällde situationen i och diskussionen om uppföljningsåtgärder beslutades att ordföranden på kommitténs vägnar skulle göra ett offentligt uttalande. 2.4.1 Situationen i Kosovo och roll Rekommendation 2006, resolution I sin inledning pekade rapportör (S) på den bistra verklighet som råder i Kosovo där befolkningen är mycket fattig och dess säkerhet inte 2 DEN PARLAMENT AR ISK A FÖR SAMHET 2013 2011/12:ER1 Vissa framsteg har dock gjorts på det rättsliga området och utvecklingen inom det politiska systemet och även valsystemet går åt rätt håll medan mediesituationen är långt ifrån tillfredsställande. Liksom i sin förra rapport fokuserar på folkets levnadsförhållanden och inte på Kosovos status. Alla människor i ska åtnjuta samma juridiska och mänskliga rättigheter oavsett var de bor. Rapporten välkomnades av församlingen och trots att frågan om Kosovo är mycket komplicerad godtogs både resolution och rekommendation med mycket god marginal. I debatten var det flera länder som gärna såg att Kosovo blev medlem av och uppmanade de länder som ännu inte gjort så att erkänna landet. Ett intensifierat samarbete i uppbyggnaden av rättsstaten , som generalsekreterare förordat, välkomnades. Kampen mot korruption och organiserad brottslighet var en förutsättning för framsteg, och den pågående dialogen mellan och var mycket betydelsefull för framtiden. uppmanas förstärka sina åtgärder i Kosovo med främjandet av demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Man föreslår också att församlingen intensifierar dialogen med Kosovos parlament och uppmanar församlingens presidium att definiera villkoren för ett sådant samarbete. har ett närmare samarbete mellan och Kosovo inletts vad gäller anslutningen till vissa konventioner, och förutsättningarna för ett närmare samarbete mellan sekretariatet och berörda institutioner i Kosovo har också förenklats. Parlamentariker från Kosovo inbjuds till möten med politiska utskottet när frågor om Kosovo debatteras. Kosovo har vidare inrättat ett kontor i . Under oktobersessionen hölls en brådskande debatt om situationen i . Rapportör var (S). Församlingen välkomnade den plan som finns att förinta de kemiska vapen som finns i , men höjer ett varningens finger för att åtgärden väcker hopp om fred men inte bidrar till att stridigheterna upphör. En enhällig församling betonade att alla som begått brott mot mänskligheten i ska ställas inför rätta och om situationen så kräver även inför den i . Församlingen stöder också insatser att institutionalisera vapenstilleståndet och planerna på en fredskonferens i . medlemsstater uppmanas att stödja en framväxande demokratisk, inkluderande och stabil syrisk stat som respekterar de mänskliga rättigheterna. Rekommendationen antogs av en enhällig församling. (C) deltog i debatten som företrädare för och fördömde användandet av kemiska vapen och sade att det är av största vikt att 2011/12:ER1 2 DEN PARLAMENTAR VERKSAMHET 2013 också krigsbrott och brott mot mänskliga rättigheter fördöms på samma sätt. Hon betonade vikten av en politisk lösning på konflikten. I debatten om och konflikten –uttryckte församlingen sitt stöd för en tvåstatslösning. Parallellt med statusfrågan anser församlingen att det är viktigt att betona att alla medborgare – araber, judar, israeler och palestinska medborgare – omfattas av de rättigheter och friheter som förknippas med tre grundpelare: mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. I den resolution som antogs av församlingen uppmanades israeliska myndigheter att garantera samma individuella rättigheter för alla israeliska medborgare, inklusive den arabiska minoriteten, samt att upphöra med godtyckliga arresteringar och administrativa frihetsberövanden av palestinier. Församlingen uppmanade också att inte bygga nya bosättningar och heller inte utöka redan befintliga samt att häva blockaden av . uppmanade församlingen den palestinska myndigheten att med alla krafter få ett slut på konflikten mellan och Hamas, att president- och parlamentsval arrangeras och att man upphör med att använda våld mot israeliska medborgare. Parlamentarikerna uttryckte också oro över de kränkningar mot mänskliga rättigheter som begåtts i Hamasstyrda och avrättningar som genomförts efter regelvidriga rättegångar. Avslutningsvis uppmanade församlingen Hamas att erkänna staten rätt att existera och att stödja den arabiska fredsplanen. Församlingen kommer att fortsätta att främja en dialog mellan representanter från och nationella råd. (KD) och (C) var anmälda till debatten men fick inte tillfälle att tala på grund av tidsbrist. 2.4.4 Den senaste utvecklingen i och och hotet mot de mänskliga rättigheterna i Detta tema behandlades under en brådskande debatt. Församlingen manade till ett ökat engagemang och solidaritet med europeiska och afrikanska stater, EU och till stöd för de maliska och franska markstyrkorna. Vidare ansåg församlingen att inrättandet av ett styre som bygger på terrorism, gisslantagande, narkotika- och vapenhandel i inte får bli verklighet. konstitutionella ordning och territoriella integritet måste återställas. Församlingen välkomnade beslutet att åklagaren vid formellt inleder en utredning om påstådda brott i . 2 DEN PARLAMENT AR ISK A FÖR SAMHET 2013 2011/12:ER1 samlingen uttryckte också oro över de humanitära konsekvenserna av konflikten och uppmanar medlemsländer och länder med observatörsstatus att stödja hjälpinsatserna från UNHCR. 2.4.5 verksamhet 2012–2013 Församlingen finner att bör fortsätta sitt arbete med att reformera beskattningsregler för multinationella företag så att dessa på ett adekvat sätt avspeglar produktion och handel i dagens globaliserade ekonomi.