frsrdg · H104RAR1 · 2014-02-21 00:00:00 — lämnar härmed följande redogörelse till . 20 13/14 :R AR1 VE R KSAM HE TSR E DOGÖR SNÄM ND 2013 är en självständig myndighet under . Nämnden har två huvuduppgifter. Den ena är att fastställa månadsarvodet för ledamöter. Den andra är att pröva frågor om jämkning av inkomstgaranti.1 I avsnitt 4 och 5 nedan redovisas nämndens verksamhet i dessa avseenden. Nämndens verksamhet styrs av bestämmelserna i lagen (2012:883) med instruktion för . Materiella regler av betydelse för verksamheten finns i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen). För ärendehandläggningen gäller i övrigt bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223). Nämnden har också antagit en arbetsordning. Ledamöterna i nämnden har förordnats av riksdagsstyrelsen för . Nämnden har följande sammansättning: F.d. hovrättspresidenten , ordförande Hovrättspresidenten , ersättare för ordföranden Som sekreterare tjänstgör hovrättsrådet . Arvoden till nämndens ledamöter fastställs av . Sekreterarens arvode fastställs av nämnden. Under verksamhetsåret har nämnden sammanträtt fyra gånger, varav en gång per capsulam. Sammanträdena har ägt rum i . Enligt 3 kap. 1 § ersättningslagen ankommer det på nämnden att fastställa ett månadsarvode för ledamöter av . Denna ordning har gällt då nämnden inrättades. I samband därmed upphörde också den tidigare ordningen med en koppling mellan ledamotsarvodet och lönerna för vissa grupper av statliga tjänstemän. 1Från och med ankommer det också på nämnden att fatta beslut om ekonomiska avgångsförmåner för riksdagsledamöter som lämnar sitt uppdrag. VER KSAM HETSR E DOGÖR E LSE R IKSD SNÄM ND 2013 2013/ 14 :R AR1 Nämndens bedömning av arvodesfrågan utgår från de överväganden som gjordes när arvodessystemet sågs över 1998 (förs. 1998/99:RFK3). Då föreslogs en engångsvis höjning av arvodesnivån. I anslutning därtill gjordes vissa uttalanden om nivån. (1998/99:KU1) ställde sig bakom de skäl som förslaget byggde på, nämligen ledamöternas ställning i det demokratiska systemet, den arbetsinsats uppdraget förutsatte och de särskilda förhållanden som gäller för uppdraget. Härtill kom att det är angeläget att kunna rekrytera personer från tillräckligt breda samhällsskikt samt att arvodet var lågt såväl vid en internationell jämförelse som vid en jämförelse med vissa förtroendevalda i större kommuner och landsting. När det gällde arvodesförändringar ansågs det i förslaget till att nämnden borde beakta den allmänna löneutvecklingen på arbetsmarknaden och värdera riksdagsarvodet ur ett brett perspektiv. Det finns inget krav på att det ska ske en årlig förändring av arvodet. Un- der senare år har dock arvodet ändrats genom beslut . Beslut om arvodet får inte överklagas. Beslut i arvodesfrågan bereds genom att sekreteraren tar fram uppgifter om de avtal som slutits på arbetsmarknaden . Dessutom inhämtas statistik över löneutvecklingen. Årets beslut om ledamotsarvodet innebar att arvodet höjdes med till fr.o.m. , vilket motsvarar . I de överväganden som låg till grund för beslutet beaktade nämnden de löneförändringar som ägt rum enligt avtal på arbetsmarknaden. Ledamotsarvodet betalas från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. inom utgiftsområde 1. I bilagan finns en redovisning av hur ledamotsarvodet utvecklats . I 13 kap. ersättningslagen finns bestämmelser om inkomstgaranti. Bestämmelserna anger bl.a. hur förmånen ska beräknas och på vilka grunder den kan jämkas. Den första jämkningsgrunden - som har gällt sedan jämkningsreglerna infördes - tar sikte på fall där garantitagaren har utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning åt någon annan utan att ta ut en skälig ersättning för det. gäller att jämkning också kan ske i de fall garantitagaren redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har reducerats på grund av avdrag för avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto, expansionsfond, eget pensionssparande eller underskott av annan verksamhetsgren. Den tredje jämkningsgrunden - som även den kom till i samband med ändringarna - avser fall där garantitagaren redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det ingår arbetsin- 20 13/14 :R AR1 VE R KSAM HE TSR E DOGÖR SNÄM ND 2013 Slutligen gäller som en fjärde jämkningsgrund att jämkning kan komma i fråga om garantitagaren gjort sig skyldig till viss brottslighet. Denna jämkningsgrund har gällt . Beslut om rätt till inkomstgaranti fattas enligt nu gällande regler av när en ledamot lämnat . Det ankommer sedan på den som vill ha garantin utbetald att begära det hos (). Eftersom andra inkomster påverkar storleken på inkomstgarantin ska garantitagaren ange vilka inkomster han eller hon beräknar att få. Dessa uppgifter ligger sedan till grund för preliminära utbetalningar. Året efter det att garantin betalats ut ska garantitagaren lämna en s.k. årsuppgift till SPV och ange hur stora inkomsterna faktiskt blev . Därefter gör verket en avstämning mot det belopp som betalats ut. Även ledamöter i har rätt till inkomstgaranti. Det följer av de övergångsbestämmelser som meddelades i anslutning till att lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av upphävdes. I praktiken är bestämmelserna om inkomstgaranti, inklusive jämkningsgrunderna, bara tillämpliga på garantitagare som lämnat . Med utgångspunkt i de årsuppgifter som garantitagarna lämnar till SPV gör nämnden ett urval av garantitagare som granskas närmare. Resultatet av denna granskning läggs sedan i förekommande fall till grund för beslut om att inleda ett tillsynsärende gentemot en garantitagare. Nämnden har delegerat till ordföranden att fatta beslut om att inleda sådana ärenden. Besluten dokumenteras i protokoll och expedieras till den berörda garantitagaren. I samband därmed lämnas också en skriftlig information om ärendet. Under den fortsatta beredningen av tillsynsärendet inhämtas uppgifter från garantitagaren. I vissa fall hörs garantitagaren muntligen inför nämnden. Beslut om jämkning får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Under verksamhetsåret granskades utbetalningar av inkomstgaranti som skett . Nämnden fattade beslut om att inleda totalt 13 tillsynsärenden. Samtliga ärenden skrevs av sedan ytterligare utredning visat att det inte fanns någon grund för jämkning. Skälen till att tillsynsärenden har skrivits av varierade. I de fall där garantitagaren bedrivit enskild näringsverksamhet hade någon minskning av den pensionsgrundande inkomsten inte skett på det sätt som krävs för att jämkning ska kunna komma i fråga. Övriga fall har i huvudsak skrivits av eftersom det inte framkommit stöd för att garantitagaren har utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning utan att ta ut skälig ersättning för det. VER KSAM HETSR E DOGÖR E LSE R IKSD SNÄM ND 2013 2013/ 14 :R AR1 Kostnaderna för nämndens verksamhet betalas från anslaget 2:2 förvaltningsanslag inom utgiftsområde 1. Under verksamhetsåret uppgick kostnaderna för nämnden till . har nämnden besvarat två remisser från . Nämnden har mottagit sju brev från allmänheten. 20 13/14 :R AR1 VE R KSAM HE TSR E DOGÖR SNÄM ND 2013 Utvecklingen av riksdagsledamöternas arvode inrättades beslutade själv om nivån på de ersättningar som skulle utgå till ledamöter. Beslutet om höjningen per fattades av i samband med en översyn av riksdagsledamöternas arvodering. Av höjningen utgjorde en växling från kostnadsersättning till arvode. Beslutet om en höjning per fattades med retroaktiv verkan. Det motiverades av att den skattepliktiga ersättning om och som utgått till ledamöter avskaffades fr.o.m. samma datum.