frsrdg · H104RS3 · 2014-01-24 00:00:00 — får dock besluta att behandlingen får skjutas upp till det första i nästa valperiod. Ett ärende som gäller statens budget för närmast följande budgetår ska avgöras före budgetårets början om det inte utan olägenhet för beslut om statens budget kan avgöras . Tilläggsbestämmelse 11.15.1 Beslut om att behandlingen av ett ärende får skjutas upp till det första i nästa valperiod fattas av på förslag av berört utskott. får även utan sådant förslag besluta om uppskov. Uppskov med avgörande av ärenden i särskilda fall 16 § Ett ärende som väckts då kammaren inte sammanträder vilken sträcker sig fram till det första i nästa valperiod ska anses uppskjutet till det första i nästa valperiod. Detsamma gäller om kammaren inte sammanträder på grund av ett beslut av talmannen med anledning av ett extra val. Slutligt beslut i ett ärende som har vilat över ett val 17 § Ett ärende som har vilat över ett val i enlighet med bestämmelserna i 8 kap. 14–17 §§ regeringsformen ska avgöras vid det första i den valperiod då slutligt beslut enligt bestämmelserna först får fattas, om inte för- slaget i ärendet förkastas. får besluta att skjuta upp avgörandet till ett annat . Ärendet ska dock avgöras slutligt före nästa ordinarie val till . I fråga om uppskov i samband med extra val ska bestämmelserna i 16 § Om ett vilande förslag till grundlagsändring eller till ett annat beslut som fattas i samma ordning har förkastats vid en folkomröstning, ska det berörda utskottet anmäla detta till kammaren. Förslag till beslut om uppskov i ett ärende som har vilat över ett val Tilläggsbestämmelse 11.17.1 Beslut om uppskov med slutligt beslut i ett ärende som har vilat över ett val i enlighet med bestämmelserna i 17 § första stycket fattas på förslag av det berörda utskottet. Särskilda förfaranden för vissa ärenden Beslut om statens budget 18 § får genom lag besluta att hänföra statsutgifterna till utgifts- Om har fattat ett beslut enligt första stycket, ska fast- ställa en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen ska ange vilket be- lopp de utgifter som hör till utgiftsområdet högst får uppgå till under det närmast följande budgetåret. ska också fastställa en beräkning av inkomsterna på statens budget för detta budgetår. ningen av inkomsterna ska fastställas genom ett enda beslut. Beslut om anslag eller andra utgifter i staten för närmast följande budgetår får inte fattas innan ett beslut fattats enligt andra stycket. utgifter i staten fastställs för varje utgiftsområde genom ett enda beslut. Beslut om anslag för löpande budgetår som innebär att en utgiftsram på- verkas får inte fattas innan ett beslut om godkännande av en ändrad utgiftsram Tilläggsbestämmelse 11.18.1 Statsutgifterna ska hänföras till följande utgifts- områden: 1 , 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rättsväsendet, 5 Internationell samverkan, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 7 Internationellt bistånd, 8 Migrat- ion, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Integration och jämställdhet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universi- tetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhällsplane- ring, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, 19 Regional tillväxt, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommunikationer, 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska unionen. Beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Yrkande om att ett lagförslag ska vila 19 § Ett yrkande enligt 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen att ett lagförslag ska vila får läggas fram när utskottets betänkande över förslaget har bordlagts. Om det finns ett yrkande enligt första stycket och ett yrkande om att förslaget ska förkastas, ska yrkandet om att förslaget ska förkastas prövas innan förslaget ställs under omröstning om antagande. Skriftligt yrkande om att ett lagförslag ska vila Tilläggsbestämmelse 11.19.1 Ett yrkande om att ett lagförslag ska vila ska läggas fram skriftligen. Omröstning om att ett lagförslag ska vila Tilläggsbestämmelse 11.19.2 Finns ett yrkande om att ett lagförslag ska vila , och uppnås vid omröstningen inte den majoritet som krävs för antagande av förslaget, ska förslaget hänvisas till för prövning enligt 2 kap. 22 § tredje stycket regeringsformen, om inte redan har yttrat sig i ärendet. Om har förklarat att förfarandet är tillämpligt, ska på nytt pröva om förslaget ska avslås eller antas. I annat fall återförvisas det till det utskott som har berett ärendet. Avgörande av vilande lagförslag 20 § Ett lagförslag som har vilat enligt 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen ska prövas före utgången av följande kalenderår. Om ett annat lagförslag har ett nära samband med ett lagförslag som vilar enligt den i första stycket nämnda bestämmelsen, får på förslag av berört utskott besluta att det ska avgöras inom den tid som gäller för prövningen av det vilande lagförslaget. Om ett ärende som avses i denna paragraf inte kan avgöras inom föreskriven tid till följd av beslut om extra val, ska det avgöras möjligt efter det att den nyvalda har sammanträtt. 21 § Om ett riksdagsbeslut kräver verkställighet, ska det organ som har att verkställa beslutet underrättas genom en skrivelse. beslut med anledning av en proposition eller en framställning ska alltid genom en skrivelse meddelas regeringen respektive det riksdagsorgan som lämnat framställ- Ett beslut om ett motiverat yttrande rörande subsidiaritetsprincipen ska meddelas , rådets och kommissionens ordförande genom Ett beslut om avslag enligt 9 kap. 19 § tredje stycket på ett initiativ eller ett förslag ska meddelas Europeiska rådets, rådets och kommissionens ordfö- rande genom en skrivelse. Tilläggsbestämmelse 11.21.1 skrivelser undertecknas av talman- 12 kap. Val inom 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om – utgångspunkter för val och valbarhet (2–5 §§), – formerna för val (6–10 §§), – överklagande (11 och 12 §§), – vad som sker om uppdraget som riksdagsledamot upphör (13–15 §§), och – val inom utskott och andra riksdagsorgan (16 och 17 §§). Utgångspunkter för val och valbarhet 2 § Val inom ska beredas av en särskild valberedning, utsedd inom , om inte något annat är föreskrivet. som inte ska beredas av valberedningen Tilläggsbestämmelse 12.2.1 Valberedningen bereder inte val av riksförestån- dare, vice riksföreståndare, person som ska inträda som tillfällig riksförestån- dare, talman och vice talmän. Valberedningen bereder inte heller val som en- ligt någon bestämmelse i denna lag ska beredas i särskild ordning. Tilläggsbestämmelse 12.2.2 Valberedningen sammanträder som den utses på kallelse av talmannen. Därefter sammanträder valberedningen på kallelse av ordföranden. Bestämmelserna i 7 kap. 16 §, tilläggsbestämmelserna 7.15.1 andra stycket och 7.15.2–7.15.4 tillämpas också på valberedningen. Krav på svenskt medborgarskap 3 § Endast den som är svensk medborgare får inneha uppdrag som tillsätts genom val av . Skyldighet att kvarstå i uppdrag 4 § Den som har valts till ett uppdrag får inte lämna uppdraget utan att medger det. Tidpunkt för val och valens giltighet 5 § Ett val som avser tid motsvarande valperiod ska genomföras efter valperiodens början och gälla till dess att genomför ett nytt val under nästa valperiod, om inte annat är föreskrivet. Val av innehavare av ett visst uppdrag 6 § Ska en innehavare av ett visst uppdrag väljas för sig, ska valet genomföras med acklamation. Om någon ledamot begär det, ska valet ske med slutna sedlar. Vid val av en person är den vald som har fått flest röster, om inte annat är föreskrivet i denna lag. Vid lika röstetal ska valet avgöras genom lottning. Bestämmelser om förfarandet vid val med slutna sedlar finns i tilläggsbestämmelser. Om det organ eller den grupp som berett valet har lagt fram ett enhälligt förslag, ska valet med slutna sedlar ske först vid ett följande sammanträde. Val av flera personer på gemensam lista 7 § Vid val som avser två eller flera personer får valberedningen lägga fram en gemensam lista. Listan ska innehålla namn på så många personer som valet avser och ska godkännas av alla ledamöter som har deltagit i valberedningens sammanträde eller av alla utom en. Talmannen ska framställa förslag om den gemensamma listan för kammaren och, vid bifall, förklara de på listan upptagna personerna valda. Val med slutna sedlar ska ske, om det begärs av minst så många riksdagsledamöter som motsvarar den kvot som man får, om samtliga röstberättigade ledamöters antal delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, ska den avrundas till närmaste högre hela tal. Detta val ska äga rum vid ett följande sammanträde. Val med slutna sedlar 8 § Ett val ska ske med slutna sedlar, om inte annat följer av 6 eller 7 § eller av annan huvudbestämmelse i denna lag. Om två eller flera personer ska väljas genom val med slutna sedlar, fördelas platserna proportionellt mellan varje gruppering av riksdagsledamöter som uppträder under gemensam beteckning vid valet (proportionellt val). Platserna fördelas mellan grupperingar genom att en plats i taget tilldelas den gruppering som för varje gång får det högsta jämförelsetalet. talet är lika med grupperingens röstetal, så länge grupperingen inte har tillde- lats någon plats. Därefter beräknas jämförelsetalet genom att grupperingens röstetal delas med det antal platser som grupperingen har tilldelats, ökat Vid lika jämförelsetal ska avgörandet ske genom lottning. Förfarande vid val med slutna sedlar Tilläggsbestämmelse 12.8.1 Vid val med slutna sedlar ska talmannen upp- mana tre ledamöter att biträda när valsedlarna öppnas och granskas samt två att föra anteckningar över valet. Ledamöterna ropas upp i den ordning som anges i tilläggsbestämmelse 11.10.3 och lämnar sin valsedel till talmannen. Sedan samtliga godkända valsedlar har lästs upp av talmannen och anteck- nats av kammarsekreteraren och de två ledamöterna, jämförs anteckningarna Talmannen fastställer resultatet av valet och tillkännager det för kamma- Förfarande vid flera val med slutna sedlar Tilläggsbestämmelse 12.8.2 Om två eller flera val med slutna sedlar ska ge- nomföras, får talmannen, om inte en ledamot yrkar annat, bestämma att val- sedlarna i samtliga val ska lämnas innan sammanräkning görs i något av va- Valsedelns form och ogiltighet Tilläggsbestämmelse 12.8.3 Valsedlarna ska vara enkla, slutna och omärkta samt lika till storlek, material och färg. De får innehålla uppgift om det val de En valsedel är ogiltig om den är försedd med något kännetecken som up- penbarligen har förts på valsedeln med avsikt. Om en ledamot i ett val har lämnat mer än en valsedel, är valsedlarna ogil- Om sedlarna har samma innehåll, ska dock en av valsedlarna betraktas som giltig vid sammanräkningen. Valsedeln vid proportionellt val Tilläggsbestämmelse 12.8.4 Vid proportionellt val ska det på valsedeln finnas en beteckning i ord för en viss gruppering av riksdagsledamöter. beteckning förs namnen upp i en följd under varandra. En valsedel är ogiltig om den 1. saknar beteckning för en gruppering av riksdagsledamöter, innehåller mer än en beteckning, eller 3. saknar namn på en valbar kandidat. Ett namn på en valsedel ska anses obefintligt om 1. kandidaten inte är valbar, 2. namnet är överstruket, 3.det inte klart framgår vem som avses, eller 4.ordningen mellan namnet och något annat namn på valsedeln inte klart framgår. Ordningsföljden mellan kandidatnamnen inom varje gruppering av riksdagsledamöter ska bestämmas genom att ett jämförelsetal beräknas för dem med tillämpning av heltalsmetoden enligt 14 kap. 10 § vallagen (2005:837). Om flera kandidater får lika stora jämförelsetal, ska valet avgöras genom lottning. Valsedeln vid val av en person Tilläggsbestämmelse 12.8.5 Vid val av en person ska det på valsedeln finnas ett kandidatnamn. En valsedel är ogiltig om 1.den innehåller två eller flera kandidatnamn, 2.den innehåller namnet på en kandidat som inte är valbar, 3.namnet är överstruket, 4.det inte klart framgår vem som avses, eller 5.den innehåller en beteckning på en gruppering av riksdagsledamöter. 9 § Vid val som avser två eller flera personer ska också suppleanter väljas till minst samma antal som de ordinarie ledamöterna, om inte annat är föreskrivet. Vad som gäller för val av ordinarie ledamöter tillämpas även på suppleanter. Efter ett val till ett organ får besluta om ändring av antalet suppleanter så länge det inte understiger antalet ordinarie ledamöter. Utan att antalet suppleanter i ett utskott eller i utökas får en ersättare som har kallats till tjänstgöring utses till suppleant i ett utskott eller i om den lediga riksdagsledamoten tillhör utskottet eller nämnden. Då tillämpas det förfarande som anges i 14 §. Val av utökat antal suppleanter Tilläggsbestämmelse 12.9.1 Frågor om att välja ett större antal suppleanter än som ursprungligen valts bereds av valberedningen. Suppleantval som föranleds av en utökning av antalet suppleanter ska ske så snart det kan ske. Tilläggsbestämmelse 12.9.2 Suppleanter ska väljas till samma antal som de ordinarie ledamöterna, om inte annat är föreskrivet eller särskilt beslutas. 10 § En frånvarande ledamots plats i ett organ intas av en suppleant som hör till samma partigrupp, om inte annat är föreskrivet. Om detta inte kan ske, har suppleanterna företräde i den ordning som de har valts eller, om valet har skett med gemensam lista, i den ordning som de har förts upp på listan. Överklagande av val med slutna sedlar 11 § Val med slutna sedlar får överklagas av en riksdagsledamot till Val- Valet gäller även om det har överklagats. Tilläggsbestämmelse 12.11.1 Ett överklagande ska vara skriftligt och vara ställt till men ges in till . klagandet ska ha kommit in till från den dag då resultatet av valet meddelades i kammaren. När tiden för överklagande har gått ut, ska talmannen vid ett sammanträde med kammaren tillkännage samtliga överklaganden som har kommit in. mannen ska bestämma när förklaring över överklagandena ska ha kommit in När förklaringstiden har gått ut, ska talmannen genast sända skrivelserna med överklaganden till . lämna ett yttrande över överklagandena till . Tilläggsbestämmelse 12.11.2 Om en föreskrift i 6 § andra stycket, 8 § eller tilläggsbestämmelserna 12.8.1–12.8.5 har blivit åsidosatt vid ett val, ska Val- prövningsnämnden upphäva valet och förordna om omval. Omval ska förordnas endast om det med fog kan antas att vad som före- kommit har inverkat på valutgången. Om felet kan avhjälpas genom förnyad sammanräkning eller någon annan mindre ingripande åtgärd, ska i stället uppdra åt tal- mannen att vidta denna rättelse. Förvaring av valsedlar m.m. Tilläggsbestämmelse 12.11.3 Valsedlar och annat valmaterial ska förvaras under betryggande säkerhet till dess att valet har vunnit laga kraft. Nytt val efter överklagande 12 § Har en ny ledamot tagit plats i med anledning av att utgången av ett val till har blivit ändrad efter ett överklagande, ska val som har genomfört göras om, om det begärs av minst tio riksdagsledamöter. Vad som sker om uppdraget som riksdagsledamot upphör 13 § Den som är vald till ett uppdrag som förutsätter ledamotskap av , ska avgå från uppdraget om han eller hon lämnar eller utses till talman eller till statsråd, om inte annat är föreskrivet. Val av efterträdare i ett organ 14 § Om någon som har valts till ett organ, som vid valperiodens början tillsattes genom val av två eller flera personer, lämnar sitt uppdrag , ska den eller de partigrupper som han eller hon var vald för, till talmannen anmäla en efterträdare. Talmannen förklarar den anmälda efterträdaren vald. Om en sådan anmälan inte görs eller om mer än en person anmäls, utser talmannen en efterträdare. 15 § Om en plats blir ledig och det ursprungliga valet avsåg endast en person, ska val för den återstående tiden hållas. Vid kompletteringsvalet ska samma förfarande tillämpas som vid det ursprungliga valet. Val inom utskott och andra riksdagsorgan Val av ordförande i ett organ 16 § Ett organ vars ledamöter helt eller delvis väljs av väljer inom sig en ordförande och en eller flera vice ordförande, om inte annat är föreskrivet. Val inom ett riksdagsorgan 17 § Val inom ett organ som avses i 16 § ska ske med acklamation eller, om någon ledamot begär det, med slutna sedlar. Vid lika röstetal ska valet avgöras genom lottning. Tilläggsbestämmelse 12.17.1 Valsedlarna ska vara enkla, slutna och omärkta samt lika till storlek, material och färg. 13 kap. Riksdagsorgan och nämnder 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om – ombudsmän (2–4 §§), – (5–8 §§), – och krigsdelegationen (9–12 §§), – nämnder (13–17 §§), – delegationer till mellanfolkliga organisationer (18 och 19 §§), – andra uppdrag som tillsätts genom val av (20–23 §§), och – åtal (24 §). Ombudsmännens organisation och uppgifter 2 § ska enligt 13 kap. 6 § regeringsformen välja ombudsmän som ska utöva tillsyn över tillämpningen av lagar och andra författningar i offent- ombudsmän ska vara fyra, en chefsjustitieombudsman och tre är administrativ chef och bestämmer inriktningen av verksamheten i stort. välja en eller flera ställföreträdande ombudsmän. budsman ska ha tjänstgjort som ombudsman. Tilläggsbestämmelse 13.2.1 ska, på eget initiativ eller på begäran av någon av ombudsmän, samråda med en ombudsman om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art. 3 § ombudsmän samt ställföreträdande ombudsmän väljs var för Vid val med slutna sedlar tillämpas samma förfarande som vid val av talman enligt 3 kap. 4 § andra stycket. Valet av en ombudsman gäller från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess att ett nytt val har genomförts under fjärde året därefter och den då valde har tillträtt uppdraget. Valet ska aldrig gälla längre än till utgången av . Valet av en ställföreträdande ombudsman gäller för av från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer. Beredning av val av ombudsmän Tilläggsbestämmelse 13.3.1 ska bereda val av riksda- gens ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän. 4 § får på begäran av entlediga en ombuds- man eller en ställföreträdande ombudsman som inte har förtro- Om en ombudsman avgår , ska välja en efterträ- dare för en ny fyraårsperiod. Riksrevisorernas organisation och uppgifter 5 § ska enligt 13 kap. 8 § regeringsformen välja tre riksrevisorer. En av riksrevisorerna ska vara riksrevisor med administrativt ansvar och svara för myndighetens administrativa ledning. bestämmer vem av riksrevisorerna som ska ha denna uppgift. En riksrevisor får inte vara i konkurs, underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt . En riksrevisor får inte heller inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som kan påverka riksrevisorns självständiga ställning. 6 § Riksrevisorerna väljs var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas samma förfarande som vid val av talman enligt 3 kap. 4 § andra stycket. Valet av en riksrevisor gäller från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess att ett nytt val har genomförts under sjunde året därefter och den då valde har tillträtt uppdraget. Valet ska aldrig gälla längre än till utgången av . En riksrevisor kan inte väljas om. Beredning av val av riksrevisorer Tilläggsbestämmelse 13.6.1 ska bereda val av riksrevisorer. Tilläggsbestämmelse 13.6.2 En riksrevisor ska skriftligen anmäla följande förhållanden till : 1.innehav och ändring i innehavet av finansiella instrument som anges i 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, 2.avtal av ekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare, såsom avtal om löne- eller pensionsförmån som utges under tid som omfattas av uppdraget i , 3.avlönad anställning som inte är av endast tillfällig karaktär, 4.inkomstbringande självständig verksamhet som bedrivs vid sidan av uppdraget som riksrevisor, 5.uppdrag hos en kommun eller ett landsting, om uppdraget inte är av endast tillfällig karaktär, och 6.andra anställningar och uppdrag eller annat ägande som kan antas påverka uppdragets utförande. 7 § får på begäran av skilja en riksrevisor från uppdraget. Om en riksrevisor avgår , ska välja efterträdare för en ny sjuårsperiod. 8 § väljer för valperioden parlamentariska råd. Rådet består av en riksdagsledamot från varje partigrupp som avses i 3 kap. Suppleanter ska inte utses. väljer bland rådets ledamöter en ordförande och en eller flera vice ordförande. Ordföranden och varje vice ordförande väljs var för sig. 9 § väljer för valperioden ledamöter i enligt bestämmelserna i 10 kap. 12 § regeringsformen. I är de vice talmännen suppleanter för talmannen. Antalet valda suppleanter ska vara nio. 10 § sammanträder inom stängda dörrar. Statsministern får medge att även någon annan än en ledamot, en suppleant, ett statsråd eller en tjänsteman är närvarande. Tilläggsbestämmelse 13.10.1 Vid Utrikesnämndens sammanträden ska protokoll föras. Sekreterare hos nämnden förordnas av regeringen. Suppleanter i ska alltid underrättas om nämndens sammanträden. Tilläggsbestämmelse 13.10.2 En ledamot, suppleant eller tjänsteman ska första gången han eller hon är närvarande vid ett sammanträde med avge försäkran om att följa åtagande om tystnadsplikt enligt 10 kap. 12 § regeringsformen. 11 § ska enligt 15 kap. 2 § regeringsformen välja en krigsdelegation inom sig. Krigsdelegationen består av talmannen som ordförande och av 50 andra ledamöter, som väljer för valperiod. Delegationen väljer inom sig vice ordförande enligt 12 kap. 16 §. En riksdagsledamot är behörig att vara ledamot i krigsdelegationen även om han eller hon tillhör regeringen. Suppleanter ska inte utses till krigsdelegationen. Om en ledamot får varaktigt förhinder när delegationen har trätt i ställe, utses en annan riksdagsledamot till ersättare på det sätt som anges i 12 kap. 14 §. Förberedelse av krigsdelegationens arbete Tilläggsbestämmelse 13.11.1 Krigsdelegationens ordförande och vice ordförande ska förbereda delegationens verksamhet för den händelse att delegationen träder i ställe. Tilläggsbestämmelse 13.11.2 Bestämmelserna i 7 kap. 16 § samt tilläggsbestämmelserna 7.15.1 andra stycket och 7.15.2–7.15.4 tillämpas på krigsdelegationen när den inte är i ställe. Förordnande att krigsdelegationen ska träda i ställe 12 § För beslut att krigsdelegationen ska träda i ställe enligt 15 kap. 2 § regeringsformen sammanträder ledamöter på kallelse av talmannen eller, vid förhinder för talmannen, en vice talman, eller på kallelse av två av nämndens övriga ledamöter. Förhandlingarna leds av talmannen, av en vice talman eller, om ingen av dem är närvarande, av ålderspresidenten. Om det vid omröstning till beslut blir lika röstetal, gäller ordförandens mening. 13 § ska välja en valprövningsnämnd och till nämnden välja ordförande och ledamöter enligt bestämmelserna i 3 kap. 12 § regeringsformen. väljer särskilt en ersättare för ordföranden. Bestämmelserna i 3 kap. 12 § regeringsformen om ordföranden tillämpas också på ersättaren. Vid val med slutna sedlar av ordföranden eller ersättare för ordföranden tillämpas samma förfarande som vid val av talman enligt 3 kap. 4 § andra stycket. 14 § består av en ordförande och två andra ledamöter. De väljs var för sig av efter ett ordinarie val till för tiden till dess att ett nytt val till nämnden har ägt rum. Suppleanter ska inte utses. Om en ledamot av sjukdom eller annan orsak blir förhindrad att utföra sitt uppdrag, väljer en person i hans eller hennes ställe så länge hindret varar. Beredning av val till Tilläggsbestämmelse 13.14.1 ska bereda val av ledamöter till . 15 § består av en ordförande och två andra ledamöter.