frsrdg · H204JO1 · 2014-11-11 00:00:00 — För att underlätta och effektivisera indrivning av underhållsbidrag i gräns- överskridande ärenden finns det ett särskilt system för administrativt samarbete för indrivning av underhållsbidrag i utlandet. Varje land ska utse en centralmyndighet som ska ansvara för detta samarbete. Regeringen har bestämt att ska vara centralmyndighet enligt underhålls- förordningen (se 2 § 13 förordningen [2009:1174] med instruktion för ). I de administrativa uppgifterna ingår att ska vara be- hjälplig med ansökningar i samarbetet för indrivning av underhållsbidrag i utlandet. Vidare får göra en framställan om särskilda åt- gärder. En framställan är en fråga om upplysningar eller begäran om hjälp med att skaffa fram skriftliga dokument i ett ärende utan att en ansökan har blivit gjord. Vid behandling av en ansökan kan också få ta reda på uppgifter om underhållsskyldiga och underhållsberättigade för att underlätta handläggningen av ett ärende. Både den underhållsberätti- gade och den underhållsskyldige har rätt att få hjälp av och den andra centralmyndigheten för indrivning av underhållsbidraget i utlandet. interna utredning med anledning av JO:s begäran om yttrande visar följande. Personen som det gäller benämns fortsättningsvis som N.N., N.N. är bi- dragsskyldig. är förälder till ett barn fött 2002. utbetalade un- derhållsstöd för barnet från . var återbetalnings- skyldig. Vid genomgång av N.N:s ärende 2009 noterades att N.N. blivit avregistrerad i sjukförsäkringsregistret med anledning av att N.N. flyttat till ett nytt bosättningsland. valde då att upphäva den svenska betalningsskyldigheten för underhållsstödet. N.N:s betalningsskyl- dighet upphävdes . Något beslut skickades inte till N.N. eftersom det saknades en adress till N.N. undrade hur mycket underhållsbidraget höjts till för . medde- lade N.N. att det inte blev någon höjning. angav att han hade skyddade uppgifter och kunde nås via . skickades ett brev till N.N. I brevet meddelades att det inte fanns något fastställt belopp som skulle betalas och att önskade kontouppgifter eller adress för återbetalning av inbetalt betalningsbelopp. ringde till För- säkringskassan och bekräftade att han mottagit brevet. S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2 014 /1 5:JO1 Vid telefonsamtalet ombads N.N. komma in med kontouppgifter vilket han gjorde per e-mail. Ett belopp om återbetalades till N.N. Med anledning av N.N:s lämnade uppgifter översändes ett brev till boföräldern om fastställelse av underhållsbidraget där N.N:s nya bosättningsland framgick. I brevet framgick också att det ställdes krav på medverkan från boföräldern för att få underhållsbidragets fastställt enligt 19 kap. 30 § SFB. försäkringsutredare ringde till och fick bekräftat att N.N. fortfarande hade skyddade personuppgifter och att N.N. kunde nås via . ringde försäkringsutredaren till centralmyndigheten i N.N:s bo- sättningsland och fick bekräftat att N.N. hade skyddade uppgifter i bosätt- ningslandet. den 25–kom det in handlingar från boför- äldern. Handlingarna utvisade att boföräldern valde att medverka till att an- söka om att fastställa underhållsbidrag i N.N:s bosättningsland. skickades kommunicering om upphävd betal- ningsskyldighet till N.N. Kommuniceringstiden förläng- des för att N.N. skulle få tillräcklig tid på sig att svara. På begäran kom in med N.N:s personbevis. Personbeviset, boförälderns ansökan om fast- ställelse och begäran av indrivning av underhållsbidrag skickades till centralmyndigheten i N.N:s bosättningsland. skickades beslutet om upphävd betalningsskyl- dighet till N.N. skickade centralmyndigheten i N.N:s bosättnings- land en kopia till av brevet som skickats till boföräldern. I brevet efterfrågades vissa kompletteringar från boföräldern. Det framgick att uppgifter om N.N. omfattades av sekretess i N.N:s bosättningsland. och lämnade sin e-mailadress. Försäkringsutredaren bekräftade mottagandet . igen och undrade varför han skulle betala underhållsbidrag som fastställts av centralmyndig- heten i N.N:s bosättningsland. hänvisade till att kommunen eller hjälpmedelscentralen borde hjälpa boföräldern med detta. konstate- rade att boföräldern fått information om N.N:s bosättningsland. ifrå- gasatte också varför han skulle betala för barnet. per e-mail och förklarade flera begrepp samt skillnaden mellan roll och centralmyndighetens i N.N:s bosättningsland. per e-mail på att brev var otydligt. ifrågasatte även varför N.N:s bosättningsland kommit till boförälderns kännedom samt varför det fast- ställda underhållsbidraget blir högre än det svenska underhållstödet. För- säkringsutredaren besvarade N.N:s frågor per e-mail . i N.N:s bosättningsland beslut om underhållsbi- drag kom in till . Av beslutet, date- rat , framgick att N.N. skulle betala underhållsbidrag . ett e-mail till och ifrågasatte varför röjt N.N:s bosättningsland samt varför det ansökts om indrivning i det nya bosättningslandet trots att N.N. tidigare betalat frivilligt till . försäk- ringsspecialist svarade N.N. per e-mail att frågan om felaktig hantering utreddes och bad att få återkomma med svar. informerades även om hantering om fastställelse och indrivning i N.N:s bosättningsland. till och klagade åter- igen på att bosättningslandet hade röjts samt att ansökan om fastställelse 2 014 /1 5:JO1 S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G och indrivning hade skett till N.N:s aktuella bosättningsland. Eftersom handläggande försäkringsspecialist inte var anträffbar bad Försäkringskas- san om få återkomma. skickade försäkringsspecialisten ett brev till N.N. och förklarade problematiken och att det förelåg motsatta intressen i ärendet. till försäkringsspecialisten och undrade hur det skulle bli om N.N. flyttade tillbaka till . Det redogjordes då för att betalningsskyldigheten i sådant fall skulle bli fastställd när N.N. blev inregistrerad i sjukförsäkringsregistret, men att underhållsbidraget fortsätt- ningsvis skulle drivas in avseende det överskjutande beloppet. fick även information om reglerna för hur underhållsbidraget kan omprövas och jämkas. fick besked från centralmyndig- heten att beslutet om underhållsbidrag hade överklagats. Myndigheten skickade en kopia av överklagandet som man önskade få boför- älderns uppdaterade inkomstuppgifter. eftersökte utredare boförälderns inkomstuppgifter. hade utredaren och boföräldern kontakt i frå- gan om inkomstuppgifter. inkom uppgifter från boföräldern. skickades de uppdaterade inkomstuppgifterna till centralmyndigheten i N.N:s bosättningsland. har angett att inte hade rätt att lämna ut uppgifter om N.N:s bosättningsland till boföräldern eftersom N.N. hade skyddade personuppgifter. Uppgiften var därmed belagd med sekretess. Sekretesskydd för uppgifter om de enskildas hälsotillstånd och andra personliga förhållanden som finns i ärenden regleras i 28 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. Enligt denna bestämmelse gäller sekretess för sådana uppgifter om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgifterna röjs. I 21 kap. 3 § samma lag finns ett generellt skydd för adressuppgifter och andra jämförbara uppgifter hos alla myndigheter. En sådan uppgift är bara sekretessbelagd om det av någon särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon som står honom eller henne nära kan komma att utsät- tas för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. gör en särskilt noggrann prövning vid utlämnande av en handling eller uppgift i ärenden där det finns skyddade personuppgifter. Att en person har skyddade personuppgifter betyder emellertid inte att en handling eller uppgift om personen automatiskt är sekretessbelagd, utan tjä- nar enbart som en varningssignal. Andra omständigheter kan leda till att uppgifter om en person måste lämnas ut, även uppgiften om att personen har skyddade personuppgifter. Enligt 10 kap. 2 § OSL hindrar till exempel inte sekretessen att uppgift lämnas ut till en enskild om det är nödvändigt för att den utlämnande myn- digheten ska kunna fullgöra sin verksamhet. hade kännedom om att N.N. har skyddade person- uppgifter, men hade inte någon information om anledningen till detta. För- säkringskassan gör den bedömningen att uppgiften kunde lämnas ut till bo- föräldern med stöd av 10 kap. 2 § OSL. En bedömning måste givetvis göras i det enskilda fallet, men som omständigheterna var i detta fall anser För- säkringskassan att intresset av att fastställa underhållsbidraget hade före- träde framför intresset av N.N:s integritetsskydd. S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2 014 /1 5:JO1 har inte ”plötsligt och utan förvarning” flyttat ärendet till N.N:s nya bosättningsland . I kommuniceringen, som skickades , och beslut om upphävande av betalnings- skyldigheten, som skickades , framgick att Försäk- ringskassan avsåg att begära att underhållsbidraget fastställdes. Med den informationen gavs N.N. möjlighet att eftersöka mer information om vad fastställelse av underhållsbidrag innebär om N.N. beklagar att beslutet om upphävande av betalnings- skyldigheten inte kom till N.N:s kännedom förrän . För- säkringskassan beklagar också att i kommunicerings- och beslutsbrev fel- aktigt angetts att N.N:s betalningsskyldighet upphörde när det rätteligen skulle stå . Felaktigheterna har inte medfört nå- gon negativ konsekvens i ekonomiskt hänseende för N.N. eftersom det inte förelåg någon betalningsskyldighet för N.N. för tiden – no- vember 2011. skriver i sin anmälan att ”begärde utmätning och satte igång indrivning utan att informera N.N.”. Det är enligt Försäkrings- kassan inte helt riktigt. har lämnat ärendet för betalning till centralmyndig- heten i N.N:s bosättningsland i samband med fastställelse av underhållsbi- drag. Det är riktigt att N.N. inte informeras om det förfarandet. Det är centralmyndigheten som har att kontakta bidragsskyldig för betalning av underhållsbidraget. Bidragsskyldig kan då välja att betala via centralmyn- digheten utan att någon betalningsanmärkning uppstår. Detta är inte att jämföra med indrivning som görs via i . anger vidare att det är fel att kräva betalning retroaktivt av fastställt underhållsbidrag. Det stämmer inte eftersom har rätt att träda in i barnets rätt till underhållsbidraget från den tidpunkt som under- hållsbidraget blir fastställt om underhållsstöd har utbetalats. anger även att han alltid skött sitt åtagande gentemot Försäkrings- kassan och ställer sig därför frågande till att bad N.N. att upphöra med betalningen av det betalningsbelopp som gällde när N.N. var bosatt i . menar att det var korrekt att upp- häva betalningsskyldigheten när N.N. flyttade till annat bosättningsland. I och med upphävandet av betalningsskyldigheten fanns det vid den tidpunk- ten inget belopp för N.N. att betala till . har även jämfört underhållsbidraget med svenskt underhållsstöd. Det är centralmyndigheten i N.N:s bosättningsland som fastställer under- hållsbidragets belopp för bidragsskyldig med inkomst i det landet. Det fast- ställda underhållsbidragets storlek har inget samband med underhållsstö- dets storlek i . Det är därför inte relevant att jämföra underhållsbi- drag med underhållsstöd. krav motsvarar underhållsstödets storlek varför N.N:s synpunkt om att kräver ett högre belopp inte hel- ler är riktigt. Om har en fullmakt från boföräldern kan även kräva in den överskjutande delen. Sammanfattningsvis beklagar att N.N. upplevt han- teringen besvärande och de olägenheter den inneburit för N.N. kommenterade remissvaret och anförde bl.a. att han aldrig, som påstår, har ifrågasatt varför han skulle betala till barnet. framförde även ett yrkande om skadestånd. I ett beslut anförde chefsJO Fura följande. 2 014 /1 5:JO1 S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G Jag vill inledningsvis upplysa om följande. Syftet med JO:s granskning är i första hand att undersöka om myndigheter har agerat i enlighet med de hand- läggningsregler som gäller för dem, dvs. om myndigheterna har agerat korrekt i formellt hänseende. Det är däremot inte JO:s uppgift att ta ställning i sådana sak- och bedömningsfrågor som det ankommer på att av- göra. Jag kommer därför inte att uttala mig i de frågor som rör N.N:s betal- ningsskyldighet. Enligt 28 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, gäller sekretess hos för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i bl.a. ärende om underhållsstöd. Det finns ett flertal sekretessbrytande regler i OSL och i andra lagar och förordningar som OSL hänvisar till. Vissa av dessa regler medger utlämnande på eget initiativ. Det gäller t.ex. bestämmelsen i 10 kap. 2 § OSL som anger att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en enskild eller till en annan myndighet, om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet. har skyddade personuppgifter i form av sekretessmarkering. En sekre- tessmarkering innebär inte att det råder absolut sekretess utan fungerar som en varningssignal om att en extra noggrann prövning måste ske innan uppgifter lämnas ut. Det framgår inte av själva sekretessmarkeringen vilken eller vilka uppgifter om personen som kan vara skyddsvärda. Adress är i regel den uppgift som är mest skyddsvärd men det finns även andra uppgifter inom folkbokföringen som kan behöva skyddas. Det är svårt att generellt ange när en uppgift om ett geo- grafiskt område som en person befinner sig i kan vara skyddsvärd. Det får av- göras från verksamhet till verksamhet bl.a. utifrån storleken på området (jfr vägledning för hantering av sekretessmarkerade personuppgifter i offentlig förvaltning). Av utredningen framgår att , inom ramen för ett pågående ärende om underhållsstöd, röjt uppgiften om N.N:s bosättningsland för boför- äldern. Det kan diskuteras huruvida uppgiften om N.N:s bosättningsland över hu- vud taget omfattas av sekretess. Hur det än må förhålla sig med den saken är det min uppfattning att , med stöd av 10 kap. 2 § OSL, varit oförhindrad att lämna ut uppgiften. Det som har framkommit i denna del för- anleder således inte någon kritik från min sida. Utredningen i ärendet visar att , både i en kommunice- ringsskrivelse och i ett beslut, lämnat fel uppgifter om när betalningsskyldig- heten upphörde. dröjde dessutom oskäligt länge med att un- derrätta N.N. Underrättelsen borde ha skickats ut senast då det utan tvekan stod klart för myndigheten hur N.N. under- rättades emellertid inte om beslutet förrän . S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2 014 /1 5:JO1 även i övrigt av ett passivt förhållningssätt från sida. För detta förtjänar myndigheten kritik. JO prövar inte frågor om skadestånd. kritiseras för brister i motiveringen av ett beslut om återkrav (Dnr 6804-2012) Beslutet i korthet: har brustit i sin motivering av ett be- slut om återkrav genom att endast anföra att hänsyn tagits till den försäkra- des synpunkter men utan att redogöra för vilka synpunkter och uppgifter som beaktats eller hur myndigheten resonerat runt dessa. I beslutet uttalas att en motivering av det här slaget, som inte besvarar frågan varför en viss bedömning gjorts, inte uppfyller sitt syfte och därför inte kan anses tillfreds- ställande. Vidare har inför omprövningsbeslutet erbjudit den försäkrade att ”stämma av” den föreslagna motiveringen till ompröv- ningsbeslutet med motiveringen i grundärendet. I detta sammanhang uttalas att erbjudandet framstår som oerhört märkligt och erinras om att en ompröv- ning innebär en ny fullständig prövning av sakfrågan utan bundenhet till grundbeslutet. I en anmälan, som kom in till JO , anförde N.A. hade inte motiverat sitt beslut i den del som gällde att inte medge A.E.A. eftergift i ett ärende om återkrav. Beslutet hade inte heller föregåtts av någon kommunicering. När hon, i egen- skap av ombud för A.E.A., bad om en motivering i efterhand nekades hon det och blev i stället hänvisad till omprövningsenheten som i sin tur hänvisade henne till den enhet som fattat grundbeslutet. anförde vidare att Försäk- ringskassan inte hade utrett om det förelåg några eftergiftsgrunder utan uppgett att det är upp till den försäkrade själv att lämna in sådana handlingar som kan styrka att det finns skäl att efterge ett återkrav. Handlingarna i ärendet hämtades in och granskades. Ärendet remitterades där- efter till som anmodades att yttra sig över det som N.A. I ett remissvar anförde följande. Återkravsenheten, som varit ansvarig för det grundläggande beslutet (grun- denheten), fick impuls om återkrav från enhet- 2 014 /1 5:JO1 S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G erna Sjuk- och aktivitetsersättning och Arbetsskador utland. Enligt ställ- ningstagande avseende rätten till sjukersättning för förfluten tid hade A.E.A. haft en hel arbetsförmåga i ett förvärvsarbete på arbetsmarknaden och i vart fall fram . Enligt ställningstagandet till rätten till livränta för förfluten tid hade A.E.A. inte haft rätt till livränta – . Utredning i återkravsärendet påbörjades . Beräk- ning av krav på sjukersättning och arbetsskadelivränta gjordes den 29 feb- ruari 2012 och beräkningen kvalitetssäkrades . Underlaget för återkrav kvalitetssäkrades . kom det in en fullmakt från ombudet . i ompröv- ningsärendet gällande rätten till livränta. Omprövningsärendet handlades i en pappersakt. Kommunicering enligt 17 § förvaltningslagen (1986:223) (FL) sändes till A.E.A. fick möjlighet att lämna synpunkter . Av kommuniceringsbrevet framgick i den del som gäller eftergift följande: Även om du blir skyldig att betala tillbaka ska ta ställning till om det finns särskilda skäl att bevilja eftergift, det vill säga om du kan befrias helt eller delvis från att betala tillbaka skulden. Sär- skilda skäl kan till exempel bero på din ekonomiska eller sociala situa- tion. har inga uppgifter om din ekonomiska eller soci- ala situation som skulle kunna vara skäl för att bevilja dig eftergift. Om du anser att det finns sådana skäl är det viktigt att du hör av dig. ringde till handläggaren och ifrågasatte den utsända kommuniceringen. meddelade att de kommer att JO anmäla Försäk- ringskassan och att A.E.A. kommer att hungerstrejka då de anser att det föreslagna beslutet är felaktigt samt att A.E.A. mår dåligt och är själv- mordsbenägen. inkom med synpunkter på kommunicering som sänts till A.E.A. Hon lämnade synpunkter om att A.E.A:s hälsotillstånd var kritiskt, han tog stark medicin för att dämpa sina smärtor och kände sig dåsig och drogad. Upprivandet av Kammarrättens dom och återkravsan- språket fick A.E.A. att känna sig utelämnad och förnärmad då A.E.A. ansåg sig ha gjort rätt för sig genom att det belopp som angavs i domen hade betalats av A.E.A. ville uppmärksamma på att A.E.A. hade påbörjat en hungerstrejk och att N.A. övervägde att göra en JO anmälan till följd av agerande. noterade handläggaren att det i ett pågående omprövnings- ärende avseende livränta fanns en fullmakt för N.A. att företräda A.E.A. Fullmakten skannades in i ärendehanteringssystemet. Synpunkterna från N.A. sändes även till omprövningsenheten. och ville ha förlängd tid att svara på kommuni- ceringen. Förlängd tid beviljades till . kontaktade handläggaren via e-brev och ville ha ytterli- gare förlängd tid för svar. Handläggaren förlängde svarstiden till . lämnade synpunkter i ärendet . Synpunkterna om hälsotillstånd var liknande de som hade lämnats . hänvisade även till att A.E.A. inte kunde arbeta på grund av arbetsskadan och att A.E.A. hade svåra rygg- och bensmärtor. Därtill mådde A.E.A. psy- kiskt mycket dåligt av processer mot honom. Det gick inte som A.E.A. inte upplevde smärtor, hjälplöshet och olust att leva. På grund av fel i skanning/postgång skannades inte N.A:s synpunkter in i ärendehanteringssystemet. Handläggaren meddelade detta till N.A. och kom en kopia på brevet från N.A. S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G 2 014 /1 5:JO1 lämnade inte några synpunkter till grundenheten beträffande A.E.A:s ekonomiska situation. Överklagan på omprövningsbeslut om livränta inkom . Beslut om återkrav fattades och skickades både till N.A. och till A.E.A. Beslutet om återkrav motiverades i den del som gällde eftergift enligt följande: Om det finns särskilda skäl kan befria dig helt eller delvis från att betala din skuld. Särskilda skäl kan till exempel bero på din ekonomiska eller sociala situation. Efter en sammanvägd bedömning av de uppgifter har i ditt ärende finns inga skäl till hel eller delvis eftergift. Försäkrings- kassan har tagit del av dina inkomna synpunkter men bedömt att dessa inte är skäl nog till att ge dig hel eller delvis eftergift. bedömer därför att det inte finns några särskilda skäl för att befria dig från att betala din skuld. handläggare återkrav via e-post. önskade att få mer tid för omprövning. fick mer in- formation om omprövningsprocessen. Enhetschefen lämnade informa- tionen. Grundenheten beviljade inte förlängd tid för att komma in med be- gäran om omprövning utan hänvisade till att ställningstagandet i frågan görs av omprövningsenheten. kom N.A:s begäran om omprövning till grund- enheten, efter det att A.E.A. fick del av grundbeslutet. En specialist inom återkrav prövade enligt 113 kap. 3 § socialförsäkrings- balken (SFB) om beslutet kunde ändras helt enligt begäran, vilket det inte kunde. Därefter skickades därför begäran om omprövning till ompröv- ningsenheten . återkravshandläggaren genom ett e-postmeddelande. ville höra hur det gick med A.E.A:s ärende efter att N.A. skickat in begäran om omprövning. framförde att Försäk- ringskassan inte hade motiverat beslutet i den del som gällde eftergift. ville att skulle återkomma med beslutsmotivering rö- rande eftergiften. Handläggaren överlämnade N.A:s e-postmeddelande till enhetschefen. skrev enhetschefen ett e-post meddelande till N.A. och informerade om att ärendet, efter N.A:s begäran om omprövning, handlades vid omprövningsenheten i , enhetschefen lämnade även uppgift om omprövningsenhetens adress. , skrev N.A. i e-postmeddelande till enhetschefen att N.A. skulle kontakta handläggaren i samt frågade om enhetschefen visste vem som var omprövningshandläggaren. meddelade att hon hade svårt att ringa och ville ha svar via e-post. lämnade enhetschefen till N.A. uppgift om om- prövningshandläggarens namn och telefonnummer samt uppgift om dennes arbetstider. Enhetschefen hade i samband med N.A:s begäran om beslutsmotivering en telefonkontakt med verksamhetsområde (VO) processjuridik angående frågan om grundenheten kunde ändra motivering under pågående ompröv- ning av beslutet. Det konstaterades att beslutet var motiverat men att moti- veringen kunde ha varit tydligare samt att fortsatt prövning var i första hand en fråga för omprövningsenheten. fick enhetschefen en kopia på ett e-postmed- delande som N.A. skickade till handläggaren på omprövningsenheten. Där- efter handlades ärendet på omprövningsenheten. 2 014 /1 5:JO1 S O C I A L F Ö R S Ä K R I N G begärde, som ombud för A.E.A., omprövning av beslutet om felaktig utbetalning av sjukersättning, garantiersättning och egenlivränta, som fat- tades . Begäran om omprövning inkom . Bekräftelsebrev skickades till ombudet, men kom i retur den 19 de- cember 2012, på grund av adress okänd. via e-post omprövningsenheten. I e-postmeddelandet efterfrågade . bland annat en motivering till beslut, Försäkrings- kassan fick även rätt adress. Omprövaren på omprövningsenheten erbjöd sig att skriva ner den motivering till det beslut som omprövaren övervägde att fatta samt informerade om att N.A. sedan hade på sig att yttra sig över detta. Omprövaren erbjöd också N.A. via e-postmeddelande att stämma av med grundenheten om omprövningsenhetens motivering stämde överens med den motivering som låg till grund för grundbeslutet. svarade men nämnde inget om detta erbjudande. Eftersom kontakt upprättats via e-postmeddelanden , fick Försäk- ringskassan tillgång till rätt adress. av sig via e-post och önskade att om- prövningsbeslutet inte skulle fattas före .