frsrdg · H104ER1 · 2014-02-20 00:00:00 — För att garantera en rättvis och lagenlig vinstbeskattning uppmanas att utveckla ett regelverk med krav att ekonomiska transaktioner offentliggörs. Öppenhet i fråga om faktiska mottagare och automatiskt informationsutbyte för skatteändamål bör upprättas mellan alla länder. Församlingen betonade också att det inte är lämpligt att genomföra nedskärningar inom offentlig sektor för att uppnå finanspolitisk konsolidering. (S) presenterade i egenskap av utskottsordförande utskottets ändringsförslag, vilka antogs av församlingen. 2.4.6 Skydd av mänskliga rättigheter i relation till religion och trosuppfattning, samt skyddandet av religiösa samfund från våld Församlingen uppmanar medlemsstaterna att fullt ut respektera religiösa minoriteters grundläggande rättigheter. Bakgrunden är det ökande fysiska och psykiska våldet mot religiösa samfund runt om i världen. Församlingen uppmanar också staterna att fördöma våldsdåd mot trossamfund eller enskilda religions- eller trosutövare. Alla former av diskriminering och intolerans på grund av religion och religiös övertygelse bör fördömas av medlemsstaterna. Församlingen anser att det ska finnas möjlighet till religiös trosutövning i det offentliga rummet både i förhållande till hälso- och sjukvård, utbildning och offentlig förvaltning, förutsatt att andra människor inte diskrimineras eller nekas rätt till lagliga tjänster. Församlingen betonade också att yttrandefriheten inte ska begränsas av hänsyn till någon enskild grupp i ett demokratiskt samhälle. I debatten talade (FP) för ALDE-gruppen. Hon menade bl.a. att rapporten till stor del behandlade ett tema som inte var den ursprungliga motionens syfte. Hon pekade vidare på att rapporten tycktes ge företräde åt tanke-, samvets- och religionsfrihet framför rättsstatens principer. (M) pläderade för ändringar i rapporten som gav företräde för rättsstatens principer och betonade att religion, tradition och kultur ofta används för att rättfärdiga kränkningar av mänskliga rättigheter, exempelvis våld mot kvinnor och förnekelse av kvinnors rätt till sina kroppar. 2011/12:ER1 2 DEN PARLAMENTAR VERKSAMHET 2013 2.4.7 Brådskande debatt: Allmänna protester och utmaningar för mötes- och yttrandefriheten En brådskande debatt hölls under junisessionen bl.a. mot bakgrund av upploppen i . Församlingen diskuterade den senaste händelseutvecklingen i länder där övervåld använts för att skingra demonstranter, och upprepade att myndigheterna måste försäkra att polisingripanden, när de är nödvändiga, genomförs i proportion till situationen. Mötesfrihet ska garanteras i enlighet med konventionen om mänskliga rättigheter. Med hänvisning till protesterna i beklagade församlingen de dödsfall som inträffat och de tusentals personer som skadats under upploppen. Vidare gjordes en hänvisning till händelserna i förorter och till demonstrationerna i i anledning av den antagna lagen att tillåta giftermål mellan personer av samma kön. (S) talade i egenskap av ordförande i och redogjorde för hur man arbetat med texten. (C) deltog i diskussionen om ändringsförslagen. 2.5 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 2.5.1 MR-kommissariens årliga rapport I sin första årliga rapport, som presenterades , uttrycker Muižnieks stark oro över utvecklingen för mänskliga rättigheter i . Han betonar särskilt oroande tendenser vad beträffar diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och homofobi, behandling av migranter, begränsningar av yttrande- och mötesfriheten samt icke fungerande nationella rättssystem. I den efterföljande debatten ställde de (M), som talade för EPP, frågor till Muižnieks om händelseutvecklingen i sedan valet . Hon ställde även frågor om hur han såg på den nya ryska lag som tvingar internationella aktörer att registrera sig, vilket bl.a. har bidragit till att mänskliga rättighetsförsvarare har trakasserats. Muižnieks svarade att han noga följer utvecklingen i landet och ska göra en uppföljningsresa till för att utvärdera det arbete som initierats av hans företrädare . Angående var kommissionären djupt oroad över hur den nya lagen har använts och som en följd diskuterar han nu detta med ryska myndigheter. , representant för ALDE-gruppen, frågade vad kommissionären gör för att stärka och synliggöra mänskliga rättighetsförsvarares arbete. Muižnieks meddelade att han har ett nära samarbete med mänskliga rättighetsförsvarare och att han värderar deras arbete mycket högt. Han träffar regelbundet rättighetsförsvarare och håller sig uppdaterad om deras arbete och levnadsvillkor. 2 DEN PARLAMENT AR ISK A FÖR SAMHET 2013 2011/12:ER1 2.5.2 Ökad betydelse för ombudsmannainstitutionen i Ombudsmannainstitutionen har en avgörande betydelse för demokratisk konsolidering, rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. Det gemensamma målet är att ombudsmannen som institution ska granska missförhållanden inom samhällsstyrningen samt skydda individens rättigheter. Vissa europeiska länder har valt att låta ombudsmannen vara en enskild generalist medan andra länder har ett flertal olika ombudsmän på regional politisk nivå eller inom olika fackområden. De av medlemsstater som ännu inte har upprättat någon ombudsmannainstitution uppmuntras att göra det. Ombudsmannen bör vara opartisk och oberoende, utsedd av och ansvarig inför det nationella parlamentet och institutionen vara väl förankrad i konstitutionen. Ombudsmannen bör vidare ha befogenhet att utreda hela det politiska systemets verkställande organ och ha tillgång till relevant dokumentation för personer som hålls i förvar. (S) talade för SOC om hur viktigt ombudsmannainstitutionen är för förtroendevalda som en del av den parlamentariska kontrollmakten, men betonade att ombudsmannainstitutionen är mycket betydelsefull även för den enskilda medborgarens rättigheter. 2.6 Kultur, vetenskap, utbildning och medier 2.6.1 Situationen för mediefriheten i På basis av (M) rapport antogs en resolution där församlingen konstaterar att yttrande- och informationsfrihet utgör ett fundament för god förvaltning och en väl fungerande demokrati. Trots att många av de närvarande parlamentarikerna i sina inlägg vände sig emot beskrivningarna av mediesituationen i det egna landet konstaterades att situationen för mediernas frihet i är allvarlig och präglas av mord och allvarliga fysiska attacker mot journalister, särskilt i . Det stora antal journalister som sitter fängslade, häktade eller som har åtalats i har en förlamande effekt på hur landets medier fungerar. fördömdes för de fortsatta och systematiska kränkningarna av mediefriheten. Den föreslagna rekommendationen antogs inte då man inte uppnådde den två tredjedels majoritet som krävs för antagande av rekommendationer. 2.6.2 Ungdomars tillgång till grundläggande rättigheter Församlingen efterfrågar ett särskilt rättsligt instrument som omfattar sociala, ekonomiska och politiska rättigheter för ungdomar och garanterar deras fulla 2011/12:ER1 2 DEN PARLAMENTAR VERKSAMHET 2013 Det krävs en ramkonvention på europeisk nivå för att förbättra ungdomars ställning i fråga om grundläggande rättigheter. Parlamentarikerna uppmanade också till en förstärkt dialog mellan generationerna och mer hänsyn till ungdomsförslag. (S), som talade för SOC-gruppen i en gemensam debatt för denna rapport samt för rapporten européer: en brådskande pedagogisk utmaning, lyfte bl.a. fram de delar i respektive rapport som berörde erkännandet av icke-formellt lärande och ungdomars deltagande i beslutsprocesser, där stora brister finns. 2.7 Migrations- och flyktingfrågor 2.7.1 och : den humanitära situationen i konflikt- och krigsdrabbade områden Rekommendation 2008, resolution (FP), som var rapportör, underströk i debatten som föregick antagandet av resolutionen och rekommendationen att det absolut viktigaste för att underlätta situationen för den civila befolkningen är att i högre grad tillåta korsande av den administrativa gränslinjen. Församlingen konstaterade att det fortfarande finns stora långsiktiga humanitära utmaningar som inte kan lösas så länge politik är viktigare än människors liv. Förutsättningarna för återvändande internflyktingar är allmänt mycket dåliga. Det kommer därför fortsatt att vara en utmaning för de georgiska myndigheterna att skapa drägliga boendeförhållanden och försörjningsmöjligheter för internflyktingar. Församlingen menade att det dagliga livet för de som drabbats av konflikten gradvis kan förbättras genom små åtgärder, t.ex. att öppna gränserna längs hela den administrativa gränslinjen och skapa en dialog på alla nivåer i samhället som ett led i att ta itu med ingrodd misstro. I debatten underströk de (M) nödvändigheten av att lösa konflikten mellan och men menade att de båda ländernas intresse för detta synes obefintligt. premiärminister höll ett anförande i plenum under aprilsessionen. de (M) ställde en fråga om ett brev som skickats till flera representanter för EPP, där man talar om en tillbakagång i landets demokratiska utveckling. 2.7.2 Frontex: ansvar för mänskliga rättigheter Resolution , rekommendation 2016 (M) presenterade sin rapport om Frontex, EU: s myndighet för skydd av de yttre gränserna, som ledde till antagandet av en resolution och en rekommendation på samma tema. 2 DEN PARLAMENT AR ISK A FÖR SAMHET 2013 2011/12:ER1 I debatten framkom att även om Frontex har vidtagit åtgärder för att vara mer effektiv i sina skyldigheter vad gäller mänskliga rättigheter, kvarstår en oro för att dessa åtgärder inte är tillräckliga. Man anser att det fortfarande brister i tydlighet vad gäller skyldigheter och ansvar i samarbetet mellan EU:s medlemsstater och att man har en otillräcklig insyn i myndighetens verksamhet. Församlingen välkomnade dock vissa förbättringar: en ny uppförandekod, utnämnandet av en tjänsteman med ansvar för grundläggande rättigheter samt skapandet av ett rådgivande forum. Parlamentarikerna preciserade också den standard som Frontex ska upprätthålla, speciellt vad gäller att hindra olaglig migration samt bemötandet av asylsökande och flyktingar vid gränserna, på havet eller vid återsändande. Församlingen uppmanar också Frontex att vara mer öppen i sin verksamhet på gräsrotsnivå och utbilda sin personal i mänskliga rättigheter. 2.7.3 Saknade personer från konflikter: den långa vägen till att finna humanitära svar Som en av många konsekvenser av de väpnade konflikterna i saknas 20 000 personer utan någon förklaring till vad som hänt dem. Förseningar i utredningsarbetet är ett stort hinder i förlikningsprocessen mellan f.d. stridande parter. Församlingen betonar att det viktigaste med regeringarnas utredningsarbeten bör vara att ge de saknade personernas familjer ett svar på vad som hänt deras familjemedlemmar. Familjerna har rätt till stöd och omvårdnad. Resolutionen understryker att det finns ett stort behov av att regeringar påskyndar gravöppnings- och identifieringsarbetet eftersom en icke-lösning på problematiken med de saknade personerna annars riskerar att utgöra ett hot mot säkerhet. (FP) talade för ALDE-gruppen och påpekade att är tydlig med vilka åtgärder som kan förväntas, men att den politiska viljan inte tycks vara lika stark. Hon efterfrågade därför en tydlig politisk vilja att bistå i arbetet med att finna svar på vad som hänt de försvunna personerna. 2.8 Sociala frågor, hälsa och hållbarhet 2.8.1 Sätta stopp för framtvingade steriliseringar och kastrering Församlingen uppmanar alla medlemsländer att se över sin nationella lagstiftning och politik för att garantera att inte någon ska kunna tvingas till sterilisering eller kastrering. I den resolution som församlingen antog menar parlamentarikerna att ett mindre, men ändå signifikant antal, faller under definitionen framtvingade steriliseringar och kastreringar. Dessa utförs framför allt 2011/12:ER1 2 DEN PARLAMENTAR VERKSAMHET 2013 på transsexuella personer, romska kvinnor och dömda sexualbrottslingar. Framtvingad sterilisering eller kastrering kan inte på något sätt legitimeras och måste därför upphöra. Församlingen betonade att medlemsstaterna bör erbjuda tillbörlig kompensation till offer för utförda framtvingade kastreringar och steriliseringar, och erbjuda de drabbade skydd och rehabilitering. (FP), som talade för ALDE-gruppen, informerade om hur man har hanterat frågan i hanterat frågan och menade att det inte finns någon argumentation som kan rättfärdiga framtvingade steriliseringar och kastreringar och att det måste bli ett definitivt slut på sådana ingrepp. (S) lyfte fram att transsexuella personer i cirka två tredjedelar av medlemsstater måste genomgå sterilisering för att få tillhöra det kön de själva önskar, och gav ett rättsligt perspektiv på problematiken. 2.8.2 Jämlik tillgång till hälso- och sjukvård Rekommendation 2020, resolution Den pågående finansiella krisen gör att den ojämlika tillgången till hälso- och sjukvård ökar, i synnerhet för särskilt utsatta grupper. Detta är en oacceptabel situation, konstaterade församlingen och uppmanade medlemsländerna att minska andelen betalningserlagd sjukvård för de mest utsatta patienterna och garantera tillgång till sjukvårdspersonal överallt i landet såväl som information om hälso- och sjukvårdssystemet. I resolutionen, som antogs av en enhällig församling, rekommenderades också att skilja immigrationspolitiken från hälso- och sjukvårdspolitiken, bl.a. genom att avskaffa obligatoriska hälsoundersökningar av invandrare som tagit sig in olagligt samt vidta åtgärder för att motverka korruption inom hälso- och sjukvårdssektorn. I rekommendationen uppmanas ministerkommittén att förstärka den europeiska kommittén för sociala rättigheter. (M) som var åsiktsrapportör för migrationskommittén lyfte bl.a. betydelsen av att även inkludera flyktingar och personer som befinner sig i häkten i definitionen av särskilt utsatta grupper. Cederbratt tog även upp frågan om gravida kvinnors och barns tillgång till hälso- och sjukvård. (S) talade för den socialdemokratiska gruppen och betonade att en jämlik tillgång till hälso- och sjukvården i hög grad påverkar ett lands sociala kohesion och ekonomiska stabilitet. Hon uppmanade även församlingens medlemmar att ta ansvar för att se till en jämlik tillgång till hälso- och sjukvård finns på hemmaplan. 2 DEN PARLAMENT AR ISK A FÖR SAMHET 2013 2011/12:ER1 2.8.3 Barns rätt till fysisk integritet Den parlamentariska församlingen uttrycker en stark oro för kränkningar av barns fysiska integritet. Kränkningar av detta slag som särskilt uppmärksammades var omskärelse av unga pojkar av religiösa skäl, framtvingad piercing, tatuering eller plastikkirurgi. Personer som stöder dessa typer av ingrepp tenderar att hävda att de utförs för barnens bästa, trots att forskningen visar tydliga bevis på motsatsen. Församlingen uppmanar medlemsstaterna att arbeta för en ökad kunskap i samhället om dessa ingrepps potentiella risker för barns fysiska och psykiska hälsa. Medlemsstaterna bör på ett tydligt sätt definiera villkoren för de medicinska, sanitära och andra omständigheter som ska uppfyllas för att en omskärelse ska vara medicinskt motiverad, samt definiera vad som klassas som icke-medicinskt motiverad omskärelse av unga pojkar. Ett förbud mot kvinnlig omskärelse förordades av församlingen. Medlemsländerna uppmanas även att anta särskilda bestämmelser för att säkerställa att barns egen vilja och åsikt beaktas innan ingreppen utförs. Församlingen anser att barns rätt till fysisk integritet ska ingå som en del i relevanta standard. (FP), som talade för , tog bl.a. upp frågan om var gränsen går mellan föräldrars uppfostran och kränkning av barns fysiska integritet samt hänvisade till problem med den religiösa dimensionen. 2.9 Jämställdhet och icke-diskriminering (FP) omvaldes vid januarisessionen som ordförande i kommittén . 2.9.1 Bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet Rekommendation 2012, resolution Församlingen uppmanar det ryska federationsrådet att inte godkänna det lagförslag om icke-traditionella sexuella relationer bland minoriteter som godkänts av duman och som, om det antas av federationsrådet, blir den första lagen i där förbud mot homosexuell propaganda leder till lagstiftning. På samma sätt uppmanades att inte gå vidare med ett lagförslag som förbjuder homosexuell propaganda. Vidare uppmärksammade församlingen också fall i och där liknande lagförslag förekommer. Parlamentarikerna uttryckte sin starka övertygelse att dessa lagar och lagförslag står i konflikt med yttrandefriheten och förbudet mot att diskriminera människor på grund av sexuell läggning. 2011/12:ER1 2 DEN PARLAMENTAR VERKSAMHET 2013 Resolutionen uttrycker djup oro för homofobiska uttalanden som gjorts av politiker och andra personer vilka snarare är att se som hatpropaganda med uppmaning till våld och diskriminering än som uttryck för yttrandefrihet. Bland de åtgärder som församlingen föreslår finns förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, möjlighet att organisera allmänna kampanjer mot trakasserier och våld mot enskilda grupper samt att inrätta särskilda mekanismer för klagomål och stöd för personer som faller offer för homofobiskt våld. (S) som talade för SOC, betonade betydelsen av en sexualundervisning som främjar förståelse och acceptans för hbt-frågor men också för den individuella sexualiteten. talade också om behovet av ett tolerant och inkluderande . (S) höll ett personligt tal och betonade att frågan om hbt-personers rättigheter är personligt. Att förbjuda pridefestivaler, homofobiska tal och diskriminerande handlingar är en attack mot grundläggande individuella rättigheter för hbt-personer. (FP) talade i sin roll som utskottsordförande och lyfte bl.a. fram perspektivet om framtida generationers hbt-personer. 2.9.2 Jämställdhet, balans mellan privat- och arbetsliv och delat ansvar Även om framsteg har gjorts på vägen mot jämställdhet är det fortfarande en utmaning att förena privatliv och yrkesliv för både kvinnor och män. Församlingen uppmanade medlemsstaternas regeringar att införa en rad åtgärder som baseras på ett delat ansvar, såsom ett föräldraförsäkringssystem som gör det möjligt för föräldrar att ta hand om sina barn på lika villkor, och en arbetsrätt som inte har en negativ påverkan på föräldrars karriärutveckling. I debatten presenterade (S) siffror som tydligt visar att jämställdheten fortfarande brister i och i vad gäller löner, politisk representation, ansvar för hemmet m.m. Inom ramen för arbete pågår ett antal kampanjer inom olika områden. I den här sammanfattningen uppmärksammas endast de kampanjer där svenska delegationsmedlemmar har en aktiv roll. har kampanjen mot kvinnovåld, där (S) varit svensk representant, upphört. 2.10.1 Kampanj för att stoppa sexuellt våld mot barn kampanj för att stoppa sexuellt våld mot barn inleddes . Kampanjen ska pågå , men en förlängning till 2015 har 2 DEN PARLAMENT AR ISK A FÖR SAMHET 2013 2011/12:ER1 Huvudmålen med kampanjen är dels att få 47 medlemsländer att ansluta sig till konventionen om att skydda barn mot sexuellt utnyttjande och misshandel (också kallad Lanzarotekonventionen), dels att sprida kunskap om sexuellt våld mot barn. Namnet på kampanjen är En av fem, vilket syftar på att ett av fem barn i antas ha utsatts för sexuellt våld. Vid aprilsessionen antogs rekommendation 2013 där ytterligare medel till kampanjen efterfrågas. (S) är kontaktperson i denna kampanj och ingår i kampanjens nätverk. Under varje session anordnas möten med anknytning till kampanjen, och det hålls också möten på andra orter. har 16 av medlemsländer ratificerat konventionen, och 28 har undertecknat den. ratificerade konventionen , och den trädde i kraft . 2.11 Priser och utmärkelser har församlingen delat ut ett årligt pris till den europeiska stad, kommun eller region som på ett föredömligt sätt arbetat för att stärka Europasamarbetet. utgörs av kommittén för sociala frågor, hälsa och hållbarhet samt underutskott i församlingens miljö- och jordbruksutskott. Europapriset 2013 delades av städerna Altötting i och i . ville med sitt val visa att också små samhällen med ett aktivt Europasamarbete har möjlighet att få utmärkelsen. 2.11.2 Pris för mänskliga rättigheter Församlingens pris för främjandet av mänskliga rättigheter som instiftades 2007 har ersatts av . Detta årliga pris delas ut av församlingen i samarbete med och , som båda finns i . Priset delas ut till minne av och ges till en person som på ett extraordinärt sätt främjat skyddandet av mänskliga rättigheter. från tilldelades priset 2013. Efter att ha deltagit i ett möte med politiska utskottet fängslades Bjaljatski och finns ingen information om hans öde. Hans hustru tog emot priset i . Den svenska delegationen 2013 Den svenska delegationen består av sex ordinarie ledamöter och sex suppleanter. Samtliga tolv ledamöter deltar aktivt i församlingen och dess organ. har dock endast sex röster vid voteringar i plenum. 1.Marietta de (M), delegationens ordförande 2.Björn (S), delegationens vice ordförande 3.Mats (M), t.o.m. (M), fr.o.m. 4.Carina (S) 5.Mikael Cederbratt (M) 6.Carina (S) Motverka nynazistiska och främlingsfientliga mani- Frontex och gränssäkerhets inverkningar på Humanitära konsekvenser av kriget mellan och – den humanitära situationen i de Så kallade hedersbrott i Nordkaukasien under tryck: ytterdörr för irregul- DEN SVENSK A DELEG AT IONEN 2013 BILAGA 1 Allvarliga bakslag för rättssäkerheten och mänskliga iska unionen – utvärdering efter 2011/12:ER1 BILAGA 1 DEN SVENSK A DELEG AT IONEN 2013 Representation i församlingens byrå, utskott och underutskott (utskottsersättare inom parentes) Byrån: de , (juni–december), Acketoft Ständiga utskottet (består av delegationsordförande och utskottsordförande): de , (juni–december), Acketoft Politiska utskottet: de , – ordförande juni– december (, – vice ordförande) för externa relationer: de – vice ordförande, () för relationer med och : de () Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: de Pourbaix- , (t.o.m. , fr.o.m. , ) för mänskliga rättigheter: för brottslighet och bekämpning av terrorism: de Pourbaix- – vice ordförande för rättsstatens principer: de Utskottet för sociala frågor, hälsa och hållbar utveckling: , (de , ) för den europeiska sociala stadgan: – vice ordförande () för miljö och energi: () för folkhälsa: (de ) för Europapriset: Utskottet för migration, flyktingar och fördrivna personer: Cederbratt, (Acketoft, ) för frihetsberövade: Cederbratt – ordförande () för integration: () för samarbete med och ursprungs- och transitländer: Cederbratt Utskottet för kultur, vetenskap, utbildning och medier: t.o.m. , fr.o.m. , (Acketoft, ) för kulturell mångfald och kulturarv: utan svensk representant DEN SVENSK A DELEG AT IONEN 2013 BILAGA 1 för medier och informationssamhället: t.o.m. , () för utbildning, ungdomar och sport: Utskottet för jämställdhet och icke-diskriminering: Acketoft – ordförande, (de , ) för minoriteters rättigheter: de , Acketoft – ordförande för jämställdhet mellan könen: (), Acketoft – ordförande för rasism och främlingsfientlighet: , Acketoft – ordförande Förteckning över församlingens beslut En rekommendation är ett förslag som församlingen lägger fram för ministerkommittén. Genomförandet ingår inte i församlingens utan regeringens kompetens. 2006 Situationen i Kosovo och roll 2008 och : den humanitära situationen i konflikt- och krigsdrabbade områden 2009 Mot en Europarådskonvention för att bekämpa handeln med organ, vävnader och celler av mänskligt ursprung 2010 Migration och asyl: ökade spänningar i 2011 Trafficking av arbetstagare för tvångsarbete 2012 Förstärkning av urvalsprocesserna av experter för övervakningsmekanismer av mänskliga rättigheter 2013 Parlament förenade i kampen mot sexuellt våld mot barn: halvtidsöversyn av 2014 Unga européer: en brådskande pedagogisk utmaning 2015 Ungdomars tillgång till grundläggande rättigheter 2016 Frontex: ansvar för mänskliga rättigheter 2017 Nanoteknik: balansera fördelar och risker för människors hälsa och miljön