frsrdg · H204JO1 · 2014-11-11 00:00:00 — Kommunstyrelsen vill poängtera att kommundirektör inte har någon rätt att ändra eller överpröva berörd myndighets/förvaltnings be- slut. Kommunstyrelsen gör således ingen annan bedömning än det som fram- kommer i kommundirektörens redogörelse. Det vill säga att kommundirek- törens avsikt endast varit att hantera frågan snabbt och vidarebefordra kla- gomål/synpunkter till berörd myndighet. I ett beslut anförde JO Renfors följande. Enligt 1 kap. 8 § regeringsformen (RF) finns det för den offentliga förvalt- ningen statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter. De kommunala för- valtningsmyndigheterna utgörs av kommunens nämnder, se 3 kap. 13–15 §§ kommunallagen. Enligt 3 kap. 13 § kommunallagen beslutar nämnderna bl.a. i frågor som rör förvaltningen och i frågor som de enligt lag eller annan författ- ning ska handha. Kommunstyrelsen har i flera avseenden en särskild position i förhållande till de andra nämnderna. Bland annat ska kommunstyrelsen enligt 6 kap. 1 § kom- munallagen leda och samordna förvaltningen av kommunens angelägenheter och ha uppsikt över övriga nämnders verksamhet. Styrelsen ska vidare enligt 2 § uppmärksamt följa de frågor som kan inverka på kommunens utveckling och ekonomiska ställning. Enligt 12 kap. 2 § RF får ingen myndighet, inte heller eller en kommuns beslutande organ, bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett sär- skilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller som rör tillämpning av lag. Bestämmelsen ger uttryck för förvaltnings- myndigheternas självständighet och innebär att regeringen och samt Ö V R I G T 2 014 /1 5:JO1 andra överordnade myndigheter inte får ge direktiv om hur en förvaltnings- myndighet ska besluta i ett individuellt ärende som innefattar egentlig rättstill- lämpning (prop. 1973:90 s. 397). Kommunala nämnder har en ställning som är oberoende från kommunstyrel- sen. Som kommundirektör har rätt att informera sig om ärendehan- teringen hos andra nämnder och förvissa sig om att denna är korrekt. Däremot saknar han befogenhet att direkt blanda sig i nämndernas handläggning av en- skilda ärenden och de bedömningar som aktualiseras i ärendena. Den nu aktuella frågan är om agerande ska ses som ett försök att påverka arbete och välfärdsnämndens respektive tekniska nämndens be- dömning i strid med bestämmelserna i 12 kap. 2 § RF. E-postmeddelandet till arbete och välfärdsförvaltningens tf. chef Av utredningen framgår att kommundirektör skickade ett e-post- meddelande till den tillförordnade chefen för arbete och välfärdsförvaltningen i vilket han uppgav att kommunen haft bekymmer med krö- garnas ilska kring alkoholhandläggningen. Han skrev att kulmen nåddes när krögaren för Bykrogen i Österslöv fick ett blankt nej från handläggarna i till- ståndsfrågan. gav uttryck för att alkoholhandläggningen var märk- ligt byråkratisk och att den måste bli mer stödjande. Han avslutade meddelandet med att det ”är min förhoppning att Österlövs byakrog kan få ett positivt besked (såvida det inte finns uppenbara lagbrister)”. har uppgett att syftet med hans e-postmeddelande inte var att påverka handläggningen av det enskilda ärendet utan att ”medvetandegöra” att samarbetet mellan handläggare och krögare inte fungerade tillfredsställande. Genom den utformning e-postmeddelandet fått kan det emellertid inte uppfatt- tas på annat sätt än som ett försök att påverka handläggningen av det aktuella ärendet om serveringstillstånd. agerande har gått över gränsen för vad som är acceptabelt. ska därför kritiseras för sin inblandning i arbete och välfärdsnämndens handläggning av ett enskilt ärende. Samtalet med förvaltningschefen för Av utredningen framgår att kontaktade tekniska nämndens förvalt- ningschef med anledning av att evenemangssamordnaren för en mässa framfört synpunkter på att vissa utställare fått parkeringsböter. Detta samtal fick till följd att avdelningschefen i ett e-postmed- delande frågade trafikenheten om det gick att göra något åt utfärdade parke- ringsböter och uttryckte att kommundirektören var mycket bekymrad. har uppgett att han endast framförde utställarnas synpunkter till förvaltningschefen. Formuleringarna i e-postmeddelandet från avdelningsche- fen – ”Går dessa böter att stoppa?” och ”Kommundirektören är mkt bekymrad” – ger emellertid intryck av att gjort mer än så. 2 014 /1 5:JO1 Ö V R I G T dock inte kunnat klarlägga vad som sades i samtalet mellan honom och Char- lotte eller vad som därefter förmedlades vidare till . Det saknas därför stöd för slutsatsen att försökt påverka handlägg- ningen av parkeringsärendena, och han kan inte kritiseras i denna del. Formu- leringarna i e-postmeddelandet tyder dock på att avsändaren uppfattat det som att velat påverka ärendehandläggningen. Det inträffade visar att en kommundirektör måste iaktta stor försiktighet vid kontakter som rör andra nämnders ärenden. Kritik mot landshövdingen i län för att ha använt sig av sin tjänstetitel i en privat angelägenhet (Dnr 4087-2013) Beslutet i korthet: Landshövdingen i län använde sin officiella e-postadress och tjänstetitel när hon som privatperson kontaktade social- nämndens ordförande angående ett ärende. Vidare hänvisade landshöv- dingen till sin tjänstetitel när hon , i samma privata angelä- genhet, lämnade ett telefonsvararmeddelande till socialförvaltningens chef. En landshövding har en betydelsefull position inom statsförvaltningen och kan som regel förväntas vara väl känd inom sitt län. Om en landshöv- ding använder sin titel i en privat angelägenhet finns det en stor risk för att detta kan uppfattas som ett påtryckningsmedel. När en landshövding agerar som privatperson måste han eller hon därför försäkra sig om att agerandet inte uppfattas på något annat sätt. Landshövdingen i län kritiseras för sitt agerande. Enligt en artikel publicerad bl.a. i Nordvästra skickade landshövdingen i län, , ett e-postmeddelande från sin officiella e-postadress som landshövding till ordföranden i i , . Med- delandet rörde en ung kvinna som behövde hjälp. E-postmeddelandet hade följande innehåll. Du har, precis som jag, fått ett långt och utförligt mail om [den unga kvin- nans] allvarliga situation. Jag kan inte förstå, att Du som ordförande inte kan få personalen till att ta nödvändiga kontakter. Det är Du som är ansvarig för verksamheten och om den inte fungerar måste ju Du agera! Jag har naturligtvis inte Din erfarenhet av social verksamhet, men mitt samvete klarar inte av att negligera att en människa eventuellt tar livet av sig utan att jag försökt förhindra detsamma. Om jag inte fått något nytt besked i ärendet […] före kom- mer jag vidta åtgärder. Jag hoppas jag slipper göra det. Ö V R I G T 2 014 /1 5:JO1 Av en artikel i fram- gick vidare att landshövdingen dagen efter e-postmeddelandet, dvs. , lämnade ett meddelande på , chefen för socialför- valtningen i , telefonsvarare. Enligt en ljudfil som kom in till JO från hade meddelandet följande inne- håll. Hej, detta är . Jag söker dig, , för att ha ett samtal. Jag vet att du går till semester så jag är väldigt an- gelägen om att det sker innan du lämnar kontoret. [– – –] Återigen, vi känner inte varandra. Det är jag som är landshövding i och det är mycket angeläget för mig att jag får prata med dig innan du går till semester. I en anmälan till JO framförde kritik mot . Han menade att hon, genom e-postmeddelandet och telefonsamtalet, hade överskri- dit sina befogenheter som landshövding när hon försökte ingripa i ett enskilt ärende som rörde en bekant. Till anmälan fogades ett antal tidningsartiklar. JO begärde att skulle yttra sig över vad som anfördes i an- mälan avseende e-postmeddelandet och telefonsvararmeddelandet. Marga-reta gav in ett yttrande där hon beskrev händelseförloppet enligt följande. fick hon ett e-postmeddelande som kopia från en person (NN) bosatt i . E-postmeddelandet var ställt till , so- cialsekreterare i , med kopia till chefen för socialförvaltningen och socialnämndens ordförande . NN var familjehemsförälder för en ung kvinna som hon var mycket orolig för. NN hade förgäves försökt få kontakt med socialförvaltningen i kom- munen för att få hjälp. Då NN inte kunde få kontakt med företrädare för vände hon sig i sin desperation till , som hon känner förtroende för. reagerade starkt på vad NN framförde och blev besviken på kommunens brist på agerande. skickade hon ett e-postmeddelande till socialnämndens ordfö- rande där hon tog upp den allvarliga situation som den unga kvinnan befann sig i och förde fram krav på att skulle ta nödvän- diga kontakter. Hon fick dock inte någon respons från socialförvaltningen. försökte hon därför kontakta chefen för socialförvaltningen per telefon. När hon inte fick tag i henne lämnade hon ett meddelande på hennes telefonsvarare. anförde vidare följande. Syftet med mitt e-postmeddelande var att få ansvariga i kommunen att för- stå att det förelåg ett behov av en insats. Mitt e-postmeddelande med krav på åtgärder och stöd till den utsatta kvinnan har inte något som 2 014 /1 5:JO1 Ö V R I G T helst att göra med verksamhet eller min tjänst som landshöv- ding. Initiativet och engagemanget från min sida var av privat slag, vilket borde vara tydligt för de personer som mottog mitt e-postmeddelande. Gu- nilla och jag har varit politikerkollegor , så hon är säkert medveten om mitt engagemang för människor med hjälpbehov. Det ska också påpekas, att jag inte är bekant med [den unga kvinnan], jag har aldrig ens träffat henne. Både mitt e-postmeddelande och telefonsvararmeddelandet tillkom i första hand på grund av ett starkt engagemang för personer med stora hjälpbehov och dessutom under tidspress. Eftersom avsikten varit att uppträda som pri- vatperson borde inte e-postmall använts eftersom tjänstetitel och andra kontaktuppgifter med anknytning till automatiskt finns med i denna mall. I stället skulle en privat avsändare av e-postmed- delandet använts. kompletterade sitt yttrande med följande uppgifter. Efter att ha lyssnat på meddelandet anser jag absolut inte att jag presenterat mig som landshövding, utan jag har använt min titel som ett förtydligande på vem jag är. I ett beslut anförde JO Renfors följande. Det får aldrig råda någon tvekan i frågan om en offentligt anställd tjänsteman uppträder i tjänsten eller som privatperson. En tjänsteman bör därför avhålla sig från att åberopa sin ställning när han eller hon agerar som privatperson. Det får självfallet inte förekomma att en tjänsteman i ett sådant sammanhang an- vänder sin titel eller liknande på ett sådant sätt att det kan uppfattas som ett påtryckningsmedel (se t.ex. JO 2004/05 s. 54, dnr 228-2003). En landshövding utses av regeringen och har som chef för en betydelsefull position inom statsförvaltningen. En landshövding kan som regel förväntas vara väl känd inom sitt län. Om en landshövding använder sin titel i en privat angelägenhet finns det en stor risk för att detta kan uppfattas som ett påtryckningsmedel. När en landshövding agerar som privatperson måste han eller hon därför försäkra sig om att agerandet inte uppfattas på något annat sätt. kontakter med socialnämnden gällde en privat angelä- genhet, även om saken inte rörde henne personligen eller någon bekant till henne. Av utredningen framgår att hon använde sin officiella e-postadress när hon skrev till socialnämndens ordförande och att hennes tjänstetitel framgick av meddelandet. Vidare framgår att hon hänvisade till sin tjänstetitel när hon lämnade ett telefonsvararmeddelande till socialförvaltningens chef. Båda med- delandena var formulerade på ett sätt som framstår som påtryckande, t.ex. när hon skrev ”Om jag inte fått något nytt besked i ärendet […] före kommer jag vidta åtgärder” och när hon sade ”Det är jag som är landshövding i och det är mycket angeläget för mig att jag får prata med dig innan du går till semester”. Ö V R I G T 2 014 /1 5:JO1 har agerat som privatperson i sina kontakter med social- nämnden och skulle därmed inte ha använt sig av sin officiella e-postadress eller refererat till sin tjänstetitel. Det sätt hon uttryckte sig på i dessa kontakter var dessutom olämpligt. Det måste ha stått klart för henne att det kunde upp- fattas som ett försök att använda sin position för att påverka handläggningen av ärendet. ska kritiseras för sitt agerande. 2 014 /1 5:JO1 B I L A G A 1 Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 201 3/14 Ärendestatistiken 2013/14 Nyregistrerade anmälnings- och initiativärenden – Månadsöversikt av ärenden under verksamhetsåret Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 2 0 1 3 / 1 4 . . B I L A G A 1 2 014 /1 5:JO1 2 014 /1 5:JO1 B I L A G A 1 Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 201 3/14 Avgjorda inspektionsärenden och övriga initiativärenden – Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 2 0 1 3 / 1 4 . . B I L A G A 1 2 014 /1 5:JO1 Utgången i de klagomålsärenden som avgjorts – Utbildning, forskning, Jordbruk, djurskydd, 2 014 /1 5:JO1 B I L A G A 1 Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 201 3/14 Besluten i tillsynsärenden* inom hela tillsynsområdet, utom NPM: totalt 7 280 beslut Besluten inom ansvarsområde 1: totalt 1 553 beslut. Omfattar bl.a. domstolar, Kronofogden och plan- och byggnadsväsendet * Med Viss utredning avses att visst underlag inhämtats om ärendet, t.ex. genom att en akt begärts in och granskats eller genom en kontroll via telefon hos den berörda myndigheten. Fullständig utredning innebär normalt att anmälan remitteras till den myndighet som anmälts med anmodan om att en utredning och bedömning redovisas till JO. Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 2 0 1 3 / 1 4 . . B I L A G A 1 2 014 /1 5:JO1 Beslut inom ansvarsområde 2: totalt 1 630 beslut. Beslut inom ansvarsområde 3: totalt 1 955 beslut. Omfattar bl.a. socialtjänst, hälso- och sjukvård och skolan 2 014 /1 5:JO1 B I L A G A 1 Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 201 3/14 Besluten inom ansvarsområde 4: totalt 2 142 beslut. bl.a. åklagarväsendet, polisväsendet och utlänningsärenden B E S V A R A N D E A V R E M I S S E R I L A G S T I F T N I N G S Ä R E N D E N M . M . . . B I L A G A 2 2 014 /1 5:JO1 Besvarande av remisser i lagstiftningsärenden m.m. ombudsmän har besvarat totalt 124 remisser, flertalet från olika departement inom . ChefsJO Fura har handlagt 12 remisser, JO 27 remisser, JO 47 remisser, JO Renfors 34 remisser och stf JO Ragnemalm 4 remisser. Nedan listas ett urval av remissyttranden. •Försvarsdepartementet om betänkandet (SOU 2013:36) Disciplinansvar i ett reformerat försvar (dnr R 68-2013) •Riksdagsförvaltningen om betänkandet (2012/13:URF3) Översyn av riks- dagsordningen (dnr R 98-2013) •Socialdepartementet om delbetänkandet (SOU 2013:45) Rätt information – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga (dnr R 63-2013) •Socialdepartementet om departementspromemorian (Ds 2013:65) Elektro- nisk kommunikation vid rättspsykiatrisk vård m.m (dnr R 110-2013) •Socialdepartementet om promemorian (Ds 2013:70) Förslag till fritidspeng till barn i hushåll med försörjningsstöd (dnr R 115-2013) •Justitiedepartementet om utkastet till lagrådsremiss (Ju2013/8588/Å) Ord- ning och säkerhet vid rättspsykiatriska undersök- ningsenheter (dnr R 129-2013) •Socialdepartementet om betänkandet (SOU 2014:2) Framtidens valfrihets- system – inom (dnr R 13-2014) •Justitiedepartementet om promemorian (Ds 2013:28) Straffansvar för ef- tersupning – om användning av alkohol och andra berusande medel efter färd (dnr R 70-2013) •Justitiedepartementet om departementspromemorian (Ds 2013:47) Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer (dnr R 71-2013) •Socialdepartementet om promemorian (S2013/4714/PBB) Vissa plan- och byggfrågor (dnr R 60-2013) •Socialdepartementet om betänkandet (SOU2013:34) En effektivare plan- och bygglovsprocess (dnr R 48-2013) •Justitiedepartementet om betänkandet (SOU 2013:21) Internationell straff- verkställighet (dnr R 40-2013) •Justitiedepartementet om betänkandet (SOU 2013:49) Nämndemannaupp- draget – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan (dnr R 74-2013) 2 014 /1 5:JO1 B I L A G A 2 B E S V A R A N D E A V R E M I S S E R I L A G S T I F T N I N G S Ä R E N D E N • om departementspromemorian (Ds 2013:41) Mellan- chefsstrukturen i domstol och nya befordrade domaranställningar utan chefskap m.m (dnr R 79-2013) (Ju2013/4704/DOM) med förslag till inrättande av försöksverksamhet med extern adjunktion vid tingsrätt och förvaltningsrätt (dnr R 95-2013) • om betänkandet (SOU 2013:63) Verkställighet av ut- ländska domar och beslut – en ny I-förordning m.m (dnr R 91- om promemorian (Ju2013/7316/DOM) Doms- meddelande (dnr R 114-2013) • om betänkandet (SOU 2013:62) Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet (dnr R 97- 2013) • om promemorian (S2013/6968/PBB) En enklare de- taljplaneprocess (dnr R 103-2013) • om betänkandet (SOU 2013:62) Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet (dnr R 117- 2013) • om promemorian (Ju2013/8930/DOM) med Dom- stolsverkets förslag om förlängd notarietjänstgöring vid de tingsrätter som också är mark- och miljödomstolar (dnr R 11-2014) • om inbjudan att lämna synpunkter på Europeiska kommissionens förslag till ett paket med processuella rättigheter (dnr R 12- 2014) • om delbetänkandet (SOU 2014:7) Skärpta straff för vapenbrott (dnr R 14-2014) • om Transportstyrelsens redovisning av regerings- uppdrag (N2014/1093/TE) Konsekvenserna av att införa en möjlighet för polisen att hindra fortsatt färd genom klampning av fordon m.m (dnr R 20- 2014) • om betänkande (SOU 2014:14) Effektiv och rättssäker överprövning (dnr R 31-2014) •Justitiedepartementet om 2011 års vallagskommittés slutbetänkande (SOU 2013:24) E-röstning och andra valfrågor (dnr R 44-2013) •Justitiedepartementet om betänkandet (SOU 2013:39) kon- vention om it-relaterad brottslighet (dnr R 73-2013) •Justitiedepartementet om departementspromemorian (Ds 2013:30) Skynd- samhetskrav och tidsfrister i ärenden med unga misstänkta och unga mål- sägande (dnr R 75-2013) •Justitiedepartementet om betänkande (SOU 2013:42) Tillsyn över polisen (dnr R 62-2013) •Finansdepartementet om delbetänkandet (SOU 2013:53) Privata utförare – kontroll och tillsyn (dnr R 76-2013) B E S V A R A N D E A V R E M I S S E R I L A G S T I F T N I N G S Ä R E N D E N M . M . . . B I L A G A 2 2 014 /1 5:JO1 •Justitiedepartementet om departementspromemorian (Ds 2013:57) Åtgär- der mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (dnr R 90-2013) •Socialdepartementet om betänkandet (SOU 2013:50) En väg till ökad till- syn, (dnr R86-2013) •Justitiedepartementet om betänkandet (SOU 2013:37) Begripliga beslut på migrationsområdet (dnr R 83-2013) •Justitiedepartementet om departementspromemorian (Ds 2013:62) Genom- förande av direktivet om ansökningsförfarandet för vissa uppehålls- och ar- betstillstånd (dnr R 101-2013) •Justitiedepartementet om departementspromemorian (Ds 2013:64) Vem ska göra vad? (dnr R 112-2013) •Justitiedepartementet om promemorian (Ju2013/8881/L4) Förlängd över- gångstid för tillämpning av vissa bestämmelser i polisdatalagen (dnr R 134- 2013) •Kulturdepartementet om slutbetänkandet (SOU 2013:66) Översyn av det statliga stödet till dagspressen (dnr R 118-2013) •Justitiedepartementet om departementspromemorian (Ju2014/1729/L4) Arbetsuppgifter för civilanställda vid (dnr R 26- 2013) •Justitiedepartementet om departementspromemorian (Ds 2014:3) Europe- isk skyddsorder – Samarbete om skydd för hotade och förföljda personer inom EU (dnr R 7-2013) •Justitiedepartementet om betänkandet (SOU 2013:85) Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (dnr R 8-2014) •Justitiedepartementet om departementspromemorian (Ds 2013:31) Allmän- hetens insyn i partiers och valkandidaters finansiering (dnr R 55-2013) 2 014 /1 5:JO1 B I L A G A 3 F R A M S T Ä L L N I N G A R , Ö V E R L Ä M N A N D E N , Å T A L O C H D I S C I P L I N A N M Ä L N I N G A R M . Framställningar, överlämnanden, åtal och disciplinanmälningar m.m. 1 Framställningar och överlämnanden av beslut till respektive regeringen Under verksamhetsåret har ingen framställning gjorts till regeringen om över- syn av lag- eller annan författningsreglering jämlikt 4 § instruktionen. 24 beslut har överlämnats till departement inom eller myn- digheter för att fästa deras uppmärksamhet på förhållanden som framkommit under ett ärendes utredning eller för kännedom. Av de överlämnade besluten tillhörde fyra ansvarsområde 1, tio ansvarsområde 2, sju ansvarsområde 3 och tre ansvarsområde 4. 2 Åtal, anmälningar för disciplinär åtgärd samt överlämnanden av ärenden till andra myndigheter Med stöd av 18 § instruktionen har 46 klagomålsärenden lämnats över till en annan tillsynsmyndighet för prövning och avgörande. (Motsvarande antal un- der /13 var 33 klagomålsärenden.) Av de överlämnade ärendena tillhörde tre ansvarsområde 1, ett ansvarsområde 2, fjorton ansvars- område 3 och tjugoåtta ansvarsområde 4. I N S P E K T I O N E R , M Y N D I G H E T S B E S Ö K , K O N F E R E N S E R O C H S E M I N A R I E R 2 014 /1 5:JO1 B I L A G A 4 Inspektioner, myndighetsbesök, konferenser och seminarier m.m. 1 Inspektioner och myndighetsbesök ChefsJO Fura har genomfört fem inspektioner av Kriminalvården, anstalterna Salberga, , , och , en inspektion av , en inspektion av () och en inspektion av , lokalt försäkringscenter (LFC) i . JO har inspekterat i . Byrå- chefen har på JO uppdrag inspekterat Omsorgs- och social- nämnden i och i . JO har inspekterat , Förvaltnings- rätten i , och . Byråchefen har på JO uppdrag inspekterat Miljö- och samhälls- i och i kommun. JO Renfors har inspekterat arbetstillståndsen- het i , åklagarkammare, Polismyndig- heten i och (). Områdesansvariga har på JO Renfors uppdrag inspekterat , åklagarkammaren i . Ungdomshem (SiS) 2 014 /1 5:JO1 B I L A G A 4 I N S P E K T I O N E R , M Y N D I G H E T S B E S Ö K , K O N F E R E N S E R O C H S E M I N A R I E R M . Inom ramen för Opcat-verksamheten har inspektioner genomförts av dels be- rörd JO, dels NPM-enheten. ChefsJO Fura har inspekterat Kriminalvården, häktena och Hud- NPM-enheten har på uppdrag av chefsJO Fura inspekterat häktena Ma- riestad, , , och samt anstalterna Ljusta- dalen och Beateberg. JO har inspekterat (SiS), ungdomshem- NPM-enheten har på uppdrag av JO inspekterat LVM- hemmen Runnagården, och , , Rättspsykiatriska undersökningsavdelningen i samt läns landsting, Psykiatriska vårdenheten Handen, avdelning Lotsen. JO Renfors har inspekterat i , arresten Lin- samt , förvaret . NPM-enheten har på uppdrag av JO Renfors inspekterat i , arresten , i , arresterna stad, i , arresterna , , , och , i , arresten , i , arresten , Polis- myndigheten i , arresten , i län, arresten , i , arresten samt i , arresten . 2 Samråd med m.m. I samband med överlämnandet till av ämbetsberättelsen 2013/14 be- sökte chefsJO Fura, JO , JO , JO Renfors samt kanslichefen och informerade dess ledamöter om ämbetsberättelsens innehåll och i övrigt om verksamheten /13 samt besvarade ledamöternas frågor. Tjänstemän vid besökte ombudsmannaexpe- ditionen för att orientera sig om verksamheten och ar- I N S P E K T I O N E R , M Y N D I G H E T S B E S Ö K , K O N F E R E N S E R O C H S E M I N A R I E R 2 014 /1 5:JO1 B I L A G A 4 I samband med detta gicks ämbetets äldsta ännu inte avgjorda ären- den igenom, och tjänstemännen tog del av diarier, protokoll och andra hand- lingar. I övrigt har frågor av principiellt och gemensamt intresse dryftats vid infor- mella kontakter mellan ombudsmännen – främst chefsJO – och företrädare för . Samråd har även förekommit mellan kanslicheferna. ChefsJO har även haft informella samtal med riksdagsdirektören. 3 Justitieombudsmännens och vissa tjänstemäns deltagande i konferenser, seminarier och utbildningsverksamhet m.m. inom •höll föredrag om ”Skydd mot våld i nära relationer – praxis” för Domstolsakademien •höll föredrag om och JO för Sveri- ges kommunaljuridiska förening i