frsrdg · H104NR1 · 2014-03-18 00:00:00 — I samband med det bjöd den svenska delegationens ordförande (S) in till följande års rundabordssamtal i . Vidare anordnas studiebesök i något nordiskt land för en grupp från PANWR, och omvänt i någon region i nordvästra för en grupp från . besökte ett antal parlamentariker från nordvästra , och en grupp från besökte Novgorod . I samma anda arrangeras ett nordisk-ryskt Forum för unga politiker, ömsevis i och nordvästra . Som nämnts i avsnitt 2 hölls ett sådant forum i i den ryska republiken , som samlade ett trettiotal unga parlamentariker på nationell, regional och lokal nivå. Forumet i var det femte i ordningen. Det sjätte kommer att arrangeras i , , . Utöver i samband med EU:s nordliga dimension som nämnts ovan försiggår kontakter och samarbete med ryska parlamentariker även inom ramen för de regionala parlamentariska samarbetsstrukturerna i Arktis-, Barents- och Östersjöområdena, vilka behandlas i avsnitt 7–9 nedan. –2010 arrangerade tillsammans med rundabordssamtal med politiker från parlamentet i och från oppositionspartier utanför parlamentet. Inledningsvis hölls mötena i i , men kunde ett rundabordssamtal genomföras i . Som en fördjupning av dialogen planerades studiebesök i , liknande dem som har genomfört med parlamentariker från västra . Händelserna i samband med presidentvalet medförde emellertid markanta steg tillbaka i auktoritär riktning i . Efter diskussioner i presidiet avbröts då kontakterna med officiella institutioner i , inklusive parlamentet. En planerad studieresa till och fick ställas in. Presidiet har även haft en rapportör med uppgift att följa utvecklingen i . Presidiet har diskuterat den politiska situationen i , men tvingats konstatera att den inte har utvecklats så att det skulle vara möjligt för att återuppta kontakter med medlemmar av det vitryska parlamentet. Liksom föregående år har däremot lagt vikt vid fortsatta kontakter med vitryska organisationer och oppositionspartier utanför parlamentet som står för mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. Såväl presidiets rapportör för som andra presidieledamöter har vid olika tillfällen mött företrädare för den vitryska oppositionen. Rundabordssamtal liknande de ovan nämnda , men utan deltagande av representanter för det officiella , har återupptagits . I samarbete med det nordiska informationskontoret arrangerade ett sådant i . Gränshinderfrågorna står alltid högt på dagordningen för det nordiska samarbetet. Att avskaffa kvarstående gränshinder inom och hindra att nya uppkommer tillhör samarbetets kärna. Uttrycken är hemma och som hemmamarknad innebär att det måste vara enkelt för både människor och företag att röra sig, bosätta sig, arbeta och etablera sig i de andra nordiska länderna utan att olikheter i nationella regelverk lägger hinder i vägen. Presidiet har följt upp de rekommendationer från sessionen (rekommendationerna 15/2012 och 16/2012) som var resultatet av det omfattande förslag som presidiet lade fram på grundval av de debatter om gränshinderfrågor som på initiativ hållits i samtliga nordiska parlament. Särskilt har presidiet diskuterat metoder för att förebygga att nya regler, t.ex. i samband med införande av EU-direktiv i nationell rätt, resulterar i gränshinder inom . Gränshinder som kan hänföras till en viss sektor har i regel hänvisats till berört utskott. har presidiet också följt den pågående översynen av Nordiska ministerrådets organisation för gränshinderarbetet, och diskuterat ministerrådsförslaget om att ersätta det Gränshinderforum som har funnits med ett nytt organ, , som ska vara närmare knutet till de nordiska ländernas regeringskanslier. Nordiskt utrikes- och säkerhetssamarbete Presidiet har noterat att det nordiska samarbetet på utrikes-, säkerhets- och försvarspolitikens områden allmänt sett har utvecklats snabbt . lade den tidigare norske försvars- och utrikesministern , på uppdrag av de nordiska utrikesministrarna, fram rapporten om utenriks- og sikkerhedspolitikk, med 13 konkreta förslag till ett utökat nordiskt samarbete. Förslagen syftar dels till att stärka den nordiska säkerheten, dels till att ska kunna bidra på ett effektivt sätt till internationell krishantering. Vidare har det nordiska försvarspolitiska samarbetet ökat snabbt och fått en fastare struktur genom Nordefco (Nordic Defence Cooperation). Frågor om civil säkerhet behandlas inom ramen för det s.k. Hagasamarbetet, där en ministerdeklaration antagits 2009, och en ny sådan antogs . Även om viktiga steg har tagits menar presidiet att det finns utrymme för ytterligare åtgärder. I syfte att granska denna utveckling, ge nya impulser och tillföra samarbetet en parlamentarisk dimension beslutade presidiet att temasessionen skulle ha Nordiskt samarbete om utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt civil samhällssäkerhet som tema. (Temasessionen behandlas närmare i avsnitt 3.) Inför temasessionen utarbetade presidiet förslag om en nordisk gemenskap för försvarsfrågor, ett betänkande över medlemsförslaget om förstärkt nordiskt säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete mot cyberhot och digitala angrepp, samt ett särskilt uttalande om nordiskt samarbete om samhällssäkerhet och beredskap. Dessa förslag antogs vid temasessionen (internt beslut nr 1/2013 respektive rekommendation nr 2/2013). När presidiet diskuterade i vilka former det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet mellan regeringarna bäst kunde bedrivas kom man fram till att formella ministerråd efter modell av inte var det mest ändamålsenliga. Samarbetet kunde, åtminstone i det nuvarande skedet, utvecklas mer dynamiskt och flexibelt utan formella strukturer eller ett fast sekretariat. Det var dock enligt presidiet ändå viktigt med en parlamentarisk förankring av samarbetet. Efter kontakt med Nordefcos ordförande, försvarsminister , hölls därför en rundabordskonferens i om det försvarspolitiska samarbetet. Utöver presidiets medlemmar och försvarsministrarna inbjöds ordförandena i de nationella parlamentens försvarsutskott samt ett mindre antal experter. hölls således med en begränsad krets av deltagare, och lyckades på det sättet åstadkomma en levande och konstruktiv dialog. Planer och budget för det nordiska samarbetet 2014 Budgeten för det nordiska samarbetet inom ramen för har 2013 uppgått till , vilket efter pris- och valutakursomräkning innebär samma reella nivå som . beslutar om budgetramen och ska enligt , om det inte finns synnerliga skäl, genomföra de förslag till ändringar inom den ram som rekommenderar. För budgeten 2014 beslutade ministerrådet, i samband med att man lade fast sitt förslag , att en neddragning av totalramen skulle genomföras. Det innebar givetvis ett mer komplicerat budgetarbete än tidigare, med tonvikt på hur besparingen skulle fördelas mellan och inom de olika sektorerna. hade presidiet utsett en särskild arbetsgrupp inom sig, med uppgift att förbereda behandlingen av ministerrådsförslaget om kommande års budget. I arbetsgruppen har en representant för var och en av rådets fem partigrupper ingått. Utgångspunkten är att dessa också ska komma från olika länder, men den eller de nationella delegationer som inte blir representerade via någon partigrupp har möjlighet att utse en representant. Den svenska delegationen utsåg därför (M) att ingå som svensk representant i budgetgruppen. Budgetgruppen mötte representanter för i samband med fastställandet av samarbetsministrarnas budgetdirektiv , och budgetgruppens ordförande mötte representanter för vid ytterligare ett par tillfällen . Det resulterade i en överenskommelse om vilka ändringar och kompletteringar som skulle göras i ministerrådsförslaget om planer och budget . Presidiet utformade sitt betänkande till plenarförsamlingen i enlighet med denna överenskommelse mellan budgetgruppens ordförande och ministerrådets representanter. I betänkandet påpekades också att var oenigt med ministerrådets utgångspunkt att budgetramen skulle minskas, men att eftersom inte kan påverka detta hade man inriktat sig på att bidra till att besparingarna skulle göras på lämpligast möjliga sätt. Plenarförsamlingen godkände presidiets betänkande (rekommendation nr 24/2013). Både i samband med sessionen och efter denna framfördes emellertid viss kritik mot hur budgetarbetet hade bedrivits. Man ansåg att utskottens och partigruppernas synpunkter inte hade beaktats tillräckligt av budgetgruppen och i de förhandlingar dess ordförande fört med ministerrådet. Till det bidrog förmodligen att utskottens och partigruppernas mötesrytm inte är särskilt väl anpassad till den budgetprocess som tillämpas, samt att tidpunkten för det möte med budgetgruppen då förhandlingarna med ministerrådet skulle förberedas på grundval av bl.a. deras synpunkter fastställdes så sent att flera av gruppens medlemmar inte kunde delta. Den samlade budgetramen uppgår till . Det innebär en minskning i absoluta tal med . Med hänsyn till pris- och valutakursändringar är minskningen i reala termer . Större delen av besparingen har tagits från den prioriteringsbudget som infördes för att finansiera nya initiativ på förslag av ordförandelandet, samt andra strategiska satsningar. Därutöver har särskilda besparingar gjorts inom kultursektorn, det internationella samarbetet och på administration. I övrigt har varje sektor sparat inom sina respektive ramar. Vid sessionen den 29–i valdes, på förslag av den svenska delegationen, (S) till president för , och (M) till vicepresident. Som framgått i avsnitt 2 godkände den svenska delegationen vid sitt möte den slutliga texten till ett program för det svenska presidentskapet . Programmet har den övergripande rubriken i – i . EU-samarbetet har både breddats och fördjupats sedan trädde i kraft och och sedan blev medlemsstater i EU . Valet till 2014 och tillsättandet av en ny är en möjlighet att stärka kontakterna och samarbetet mellan och EU. Under denna övergripande rubrik nämns tre huvudområden. Ett är den gemensamma nordiska arbetsmarknaden, som har varit mycket framgångsrik men där gamla och nya gränshinder begränsar rörligheten inom . Hållbar utvinning av naturresurser är ett andra huvudområde som växer i aktualitet med de nya möjligheter – och problem – som finns främst på och i det arktiska området. Presidiet har beslutat att temasession i ska ta upp dessa frågor. Det tredje huvudområdet gäller den långa fred som 2014 har rått mellan länderna i , och som tillsammans med sådant som språkförståelse och likhet när det gäller värderingar och kultur är grundläggande för de många kontakterna och det omfattande samarbetet mellan de nordiska länderna. Presidentprogrammet anger några områden som avses blir särskilt uppmärksammade under ordförandeskap 2014, men givetvis fortsätter det löpande arbetet på en rad andra sakområden. Dit hör också att fortsätta utveckla kontakterna med närområden och med samarbetspartners i , , nordvästra , , , och i stort. 6 Utskotten och kontrollkommittén Kultur- och utbildningsutskottet ansvarar för frågor som rör kultur, undervisning, utbildning och forskning. Framför allt arbetar utskottet med frågor som rör allmän kultur och konst i och internationellt, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, föreningarna och den frivilliga sektorn, barn- och ungdomskultur, grund- och sekundärskola, den nordiska utbildningsmarknaden, folkupplysning och vuxenundervisning, livslångt lärande och forskning. Svenska medlemmar i utskottet har varit (S) och (M). Utskottet har till stor del arbetat vidare med frågor om upphovsrätt i förhållande till digitalisering och nordiskt mediesamarbete, nordiskt språksamarbete, kreativitet, innovation och entreprenörskap i skolorna, ungas arbetsliv och kompetenser, rörlighet inom utbildning och praktik i . Ett överordnat tema som utskottet vid januarimötet beslutade sig för att fokusera på var utbildning för alla – lika möjligheter för pojkar och flickor i utbildningarna. Detta med anledning av avhoppsproblematiken i skolorna i nordiska länder. Kultur- och utbildningsutskottets sommarmöte ägde rum i och hade särskilt fokus på digitala lösningar, nordiskt mediesamarbete, utbildning och innovation. Utskottet arbetade även vidare med små hantverksyrken och utvecklingen och samarbetet i de nordiska länderna. Medlemmarna har i form av skriftliga frågor till de respektive ländernas regeringar tagit upp frågan om hantverksyrkens situation i de olika länderna. Bland annat har ministerrådet genomfört pilotstudier om ett nordiskt samarbete kring träbåtsbyggerier. deltog (M), i egenskap av svensk representant i utskottet, i en paneldebatt vid Brookings Insititute i D.C. om Ny nordisk skola. Detta i samband med Nordic Cool på – den nordiska festivalen för teater, dans, musik, visuell konst, litteratur, design och film som ägde rum februari–. Festivalen var de nordiska ländernas största kultursatsning i . (M) diskuterade som panelist ämnet tidigt lärande – om barns inlärningsförmåga i tidig ålder. Utskottet har , , bjudit in ett antal gäster till sina utskottsmöten för att ta del av information om aktuella frågor inom det kultur- och utbildningspolitiska området. Till utskottets januarimöte i inbjöds representanter från Nordplus, vid , och de nordiska musikexportkontorens samarbete Nomex. Utskottet gjorde även studiebesök vid för främmande språk vid , där information inhämtades om bl.a. om insatser och aktiviteter inom det nordiska språksamarbetet inom ramen för Nordplusprogrammet. Vidare diskuterades nordiskt mediesamarbete med fokus på upphovsrättsliga möjligheter och utmaningar, inte minst i digitala sammanhang. Vid utskottsmötet i inbjöds representanter från respektive det svenska för att informera medlemmarna om aktuella frågor inom det kulturpolitiska området, och ministerrådets representant informerade om aktuella budgetfrågor. Vid septembermötet i mötte utskottet bl.a. med anledning av 25-års jubileum , samt representanter från och ministerrådets sekretariat. Vid sessionen i hölls ett samrådsmöte mellan kultur- och utbildningsutskottet och de nordiska kulturministrarna. Under mötet diskuterades det nya nordiska barn- och ungdomslitteraturpriset; (S) var talesperson för utskottets räkning i frågan. Vidare diskuterades arbetet med analysen av en harmonisering av de nordiska priserna, friluftsliv för unga samt medie- och upphovsrättsliga frågor. För den sistnämnda frågan var (M) utskottets talesperson vid mötet. Utskottet mötte vid sessionen även representanter för Kunskapscentret för utbildning i , Nordisk Kulturfond, samt Kulturkontakt Nord. Ett gemensamt möte hölls också med näringsutskottet, där NordForsk inbjudits för att diskutera transparens och inflytande i NordForsks beslutsprocesser. och kultur- och utbildningsutskottet etablerade 2011 ett gemensamt underutskott för den s.k. kunskapstriangeln – utbildning, forskning och innovation. har fortsatt sitt arbete även 2013, och (M) har varit svensk representant från kultur- och utbildningsutskottets sida. (arbete redovisas närmare i avsnittet om näringsutskottet.) (M) var vid sessionen i talesperson för utskottsförslaget om medier och upphovsrätt. I förslaget, som antogs vid sessionen (rekommendation nr 18/2013), framhöll utskottet att den nya teknologin gör att innehållet på nätet blir tillgängligt för alla och att detta stärker det nordiska samarbetet kulturellt och ekonomiskt; de enskilda ländernas upphovsrättsliga lagar bör dock ses över. Om ett gemensamt nordiskt avtalslicenssystem kunde etableras i kunde musik, film och annat digitalt material användas, menade utskottet som i sitt förslag föreslår att rekommenderar att ta initiativ till ett samarbete inom medie- och upphovsrättsområdet, som ska klargöra rättigheter i syfte att uppnå en förstärkt nordisk offentlighet, och att de nordiska kulturministrarna vid sessionen 2014 muntligt redogör för visioner, strategier och konkreta nya initiativ rörande mediesamarbetet i . En fråga inom det mediepolitiska området som utskottet har arbetat med och arbetade vidare med gäller en gemensam nordisk filmportal. har tagit initiativ till att starta ett förprojekt som undersöker möjligheterna att etablera en sådan, eventuellt i samarbete med . Utskottet har arbetat med flera ärenden som rör barn och unga. Även och de nordiska samarbetsministrarna och kulturministrarna fokuserade på barn och unga . nya barn- och ungdomslitteraturpris, en fråga som utskottet arbetat med , delades ut i samband med session i . Vid sessionen antogs ett utskottsförslag (rekommendation nr 16/2013) om skolans markering av barns rättigheter, i vilken bl.a. rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att arrangera och genomföra en gemensam skoldag () där alla skolor i markerar 25-års jubileet för , och att eleverna därmed lär sig om rättigheter, demokrati och medborgarskap ur ett barnperspektiv. Dagen bör därefter äga rum för att fokusera på frågorna även . Rådet rekommenderar även att länderna i samarbete med arrangerar och genomför ett barn- och ungdomsparlament under en och där man diskuterar aktuella frågor på detta tema. Ett annat utskottsförslag som antogs vid sessionen (rekommendation nr 20/2013) handlar om att en lyckad skolgång kan bryta negativa sociala arv. rekommenderar att etablera ett tvärsektoriellt utbildnings- och hälsoprojekt med fokus på utsatta barn, och att lyfta fram aktuell forskning och goda exempel på hur man kan förbättra framtiden och utbildningsmöjligheterna för utsatta barn som bor utanför hemmen. Vidare rekommenderas en kartläggning av ny vetenskap som har framkommit inom området utsatta barn, skola och hälsa, i samarbete med ledande forskare och experter inom området, och att som en del av projektet anordna hearings med utsatta barn och unga för att lyssna till deras egna erfarenheter. En fråga som utskottet kommer att arbeta vidare med är utskottsförslaget (A1600/kultur) om att etablera en framtidskommission för barn och unga för att försäkra legitimitet, förnyelse och generationsskifte i det nordiska samarbetet. Tanken är att de unga ska ges medbestämmande i kommissionen och själva agera rådgivare för regeringarna i . Utskottet lade fram ett förslag om en nordisk tankesmedja för innovation och utbildning, vars syfte ska vara att genomföra analyser av de utbildningspolitiska utmaningar som de nordiska länderna står inför. Vid utskottets möte i gjorde en representant för den danska tankesmedjan en genomgång om utbildning och innovation i . Vid utskottets sommarmöte i gav direktören för för studier och innovation, forskning och utbildning (NIFU) en presentation för utskottets medlemmar om verksamheten, och om möjligheter vad gäller idén att upprätta en nordisk tankesmedja. I samband med sessionen i var direktören för Kunskapscentret för utbildning i inbjuden till utskottets möte. Vid sessionen antogs sedan utskottsförslaget om ett förstärkt nordiskt utbildningssamarbete (rekommendation nr 15/2013). rekommenderar att undersöka i vilken grad ett förstärkt samarbete kan realiseras, och att utarbeta – i samarbete med nationella aktörer – en 2025-strategi för utbildningssamarbete i . Rådet rekommenderar även att man undersöker möjligheten att etablera en nordisk förmedlingsfunktion i syfte att synliggöra nya resultat och ny vetenskap inom nordisk utbildning till relevanta aktörer, och att utbildnings- och undervisningsministrarna framlägger en muntlig redogörelse vid sessionen 2014 om dessa frågor. (M) var vid sessionen i talesperson för det utskottsförslag som antogs om döva och teckenspråk, med rubriken teckenspråksnätverket (rekommendation nr 19/2013). Utskottet anser att det är viktigt att stärka samarbetet och nätverken för döva och teckenspråk i . I förslaget rekommenderar att avsätter för ett fysiskt möte för etablering av teckenspråksnätverket. Temasessionen, som hölls i , fokuserade på nordisk utrikes- och säkerhetspolitik och försvarspolitik, samt samhällssäkerhet. Utskottet framförde två frågor till samarbetsminister (M) vid ministerns frågetimme. Dessa frågor sändes på förhand skriftligen till ministerrådet från utskottet, och presenterades sedan muntligen under sessionen av utskottets utsedda talespersoner. Det ena frågan handlade om ny teknologi och upphovsrätt, om de juridiska komplikationer som står i vägen för en gemensam nordisk marknad för allt nätbaserat innehåll. Parallella regelverk som gäller i alla de nordiska länderna behövs utarbetas för att lösa rättighetsfrågan, menar utskottet. Frågan ställdes om samarbetsministern önskar arbeta vidare med frågan och om ministern ser framför sig att skulle kunna bli en föregångsregion i inom området. Den andra frågan handlade om utbildningstoppmötet, om den utbildningskonferens som anordnade i . Utskottets talesperson frågade bl.a. om de nordiska ländernas ministrar förväntas delta och hur skulle involveras i arrangemanget. I vanlig ordning gavs utskotten möjlighet till inspel vad gäller Nordiska ministerrådets budget , inför debatt och beslut vid session . Utgångspunkten för budgetdirektivet 2014 var en reduktion av den nordiska budgeten, och budgetgrupp hade med anledning av det bl.a. föreslagit att man skulle slå samman och Kultur Kontakt Nord (KKN), och att fondens kontor flyttades till . Nordiska kulturfondens direktör deltog vid utskottets sommarmöte och gav en presentation av fondens aktuella arbete och verksamhet. Utskottets slutsats var att det inte fanns tillräckliga argument för att motivera en sammanslagning. I stället borde besparingar kunna göras inom ramen för det nordisk-baltiska samarbetsprogrammet, Nordicom samt det nordiska dataspelsprogrammet. Vidare önskade utskottet se en utvärdering av det Nordiska journalistcentrets aktiviteter, samt en utredning av Nordiska film- och tv-fondens verksamhet för att kunna utröna eventuella besparingsmöjligheter. planerar kultur- och utbildningsutskottet att arbeta med frågor som rör ny teknologi i skola och undervisning och nya digitala och teknologiska lösningar inom området livslångt lärande. Utskottet kommer också att arbeta med frågor som rör gemensamma nordiska initiativ inom området droger och antidopning, samt gemensamma nordiska satsningar inom området spridning av kultur på nätet. hanterar bl.a. ramvillkoren för ekonomi, produktion och handel, inklusive fri rörlighet på marknaden och arbetsmarknaden i . Utskottet arbetar även med frågor som rör gränshinder på näringspolitikområdet, regionalpolitik, finanspolitik, transportpolitik, innovations- och forskningspolitik, energifrågor, globalisering samt arbetsmiljö och infrastrukturfrågor. Svenska medlemmar har varit (M), ordförande, och (S). har även varit svensk representant i en särskild arbetsgrupp om genomförandet av det s.k. svaveldirektivet. har näringsutskottet fortsatt med det sektorsövergripande arbetet i samarbete med andra utskott inom rådet. Prioriterade områden som utskottet beslutade sig för att arbeta aktivt med var gränshinder i relation till transport och logistik på sjö, land och räls, social dumpning och arbetskraft från , gränshinder för e-handel, nordiskt samarbete kring flygsäkerhetstjänsterna och regionalt samarbete relaterat till . Andra områden som utskottet fokuserat på har varit förvaltning av naturresurser rörande hållbar gruvnäring, genomförandet av EU-direktiv, däribland energieffektiviseringsdirektivet, gemensamma byggstandarder inom , ett smart elnätverk och hållbar transportpolitik i . Utskottet beslutade att arbeta mer aktivt med utåtriktad kommunikation för att och nordiskt samarbete ska synas mer i nationella medier. Utskottet beslutade att på varje möte ha en punkt om kommunikation och nyheter från detta, och att arbeta aktivt med nyhetsförmedling från utskottet. sommarmöte ägde rum på med fokus på näringsliv och företagande. Utskottet genomförde studiebesök vid åländska företag och mötte företrädare för olika näringslivsgrenar samt näringsminister och näringsutskottet i lagting. Arbetsgruppen för forskning, innovation och utbildning