frsrdg · H104RS2 · 2014-02-20 00:00:00 — därav hänvisade för subsidiaritetsprövning 3 Motionen hänvisades inte till något utskott. 4 Varav en hänvisades. 5 Ett av utlåtandena behandlade fem lagförslag. 6 Ett av utlåtandena behandlade två lagförslag. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 Både antalet skriftliga frågor och interpellationer är högre än . Antalet inlämnade motioner under allmänna motionstiden fortsätter att öka. Det totala antalet inkomna EU-dokument var något fler i förhållande till . Antalet EU-dokument som hänvisas till utskott för behandling och antalet utlåtanden som behandlas av kammaren varierar . Det handlar till viss del om en naturlig variation till följd av exempelvis kommissionens mandatperiod och EU:s fleråriga budgetplanering. Förvaltningens service i samband med inlämnande av dokument håller hög kvalitet enligt serviceundersökning 2013. ledamöter gav arbetet höga betyg (9,0 och 9,1 på en skala från 1 till 10). (var båda betygen 8,8.) Drygt hälften av tiden i kammaren har ägnats åt att behandla utskottsärenden. Utöver behandlingen av utskottsärenden har det hållits interpellationsdebatter, partiledardebatter, debatter i olika aktuella politiska frågor och utrikespolitiska debatter i kammaren. Nästan en tredjedel av tiden har ägnats åt interpellationsdebatter. under plenitid har det varit frågestund i kammaren. Då svarar statsråden direkt på frågor från riksdagsledamöterna. har regeringen återrapporterat från Europeiska rådets möten, jämfört med vid fem tillfällen och sex tillfällen . Tabell 4 Plenitimmar i kammaren fördelade på typ av aktivitet Partiledardebatter, aktuella debatter m.m. I likhet fortsätter det totala antalet plenitimmar att stiga. Ök- ningen beror dels på att antalet interpellationsdebatter har ökat, dels på att en allmänpolitisk debatt genomfördes . Tiden för information från regeringen minskar till följd av att återrapporteringen i högre grad än ägt rum i . Teckentolkning har skett vid sex tillfällen, vilket är lika som 2012 (2011 teckentolkades ett tillfälle). Det var vid öppnande, två partiledardebatter, debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande, debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande samt under en interpellationsdebatt som handlade om framtiden för utbildning till teckenspråkstolk. 7 Inklusive återrapportering från Europeiska rådets möten. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 pågår ett arbete med att certifiera medarbetare som arbetar Det övergripande syftet är att definiera ansvarsområ- den, kommunikationsvägar och uppgifter för de olika rollinnehavarna i kam- maren och att på lång sikt förbättra förmågan att genomföra sammanträden och hantera incidenter. Arbetet med att certifiera medarbetare har fortsatt un- Förvaltningen svarar för att det förs fullständiga protokoll vid kammarens protokoll har kommit ut i rätt tid enligt reglerna i It-stöd till beslutsprocessen – projekt De it-system som stöder beslutsprocesser är centrala för att det parlamentariska arbetet ska fungera. Flera av systemen har varit i drift länge och behöver ses över och utvecklas för att bli mer driftsäkra, lättare att för- valta och enklare att använda. Att utveckla it-stödet till arbetet i kammaren och utskotten är därför en prioriterad verksamhet i bedrivs utvecklingsarbetet i ett projekt som går under namnet Rixrenovering. Projektet ska leda till att flera av de it-system som utskotten och kammarkansliet använder byts ut och moderniseras. Projekt på som planerat; hela projektet ska huvudsak- ligen vara klart till valet . ska då ha ett enhetligt och driftsä- kert it-stöd som har effektiviserat arbetet för utskotten, kammarkansliet, leda- möterna och partikanslierna. De 15 utskotten bereder propositioner, skrivelser, motioner och andra ären- har därutöver i uppgift att granska statsrådens tjänsteutövning och handläggningen av regeringsärendena. av ett ärende avger ett utskott ett betänkande med förslag till riksdagsbeslut. Utskotten har också möjlighet att lämna förslag till på eget initiativ. I utskottens uppgifter ingår att bereda regeringens skrivelser över granskningsrapporter från . ras till utskotten, däribland lagförslag där beslutanderätten är delad mellan Europeiska unionen och medlemsstaterna. Om utskottet efter prövning anser att ett lagförslag inte följer subsidiaritetsprincipen lämnar utskottet ett utlå- tande till kammaren med förslag om att ska avge ett så kallat moti- verat yttrande till EU. Varje utskott biträds av ett kansli. Kanslierna planerar utskottens verksam- het och stöder utskotten genom att ta fram beredningsunderlag samt skriva utskottens ställningstagande till propositioner, motioner, skrivelser m.m. i be- tänkanden, yttranden och utlåtanden. Utskottskanslierna stöder också utskot- ten i arbetet med EU-frågor. Kanslierna planerar och medverkar även vid ut- skottens utfrågningar, studiebesök och resor samt stöder utskotten i arbetet med uppföljning och utvärdering. Utskottens verksamhet har i hu- vudsak bedrivits enligt plan. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 I förvaltningens serviceundersökning 2013 gav riksdagsledamöterna överlag höga omdömen till utskottskansliernas arbete (betyg 8,8 på en skala från 1 till 10, vilket var samma betyg som 2011). genomfördes en utvärdering av utskottens utrikes resor där man bland annat konstaterade att utskottskansliernas arbete med resorna fungerar väl. I utvärderingen presenterades även ett antal faktorer som kan användas för att utveckla kansliernas planering och genomförande av framtida resor. Sammantaget bereder utskotten ett stort antal ärenden. Nedan redovisas antalet ärenden uppdelat per utskott och totalt jämfört med föregående år. Tabell 5 Utskottens ärendehantering och sammanträden 20138 8 I kolumn ett och två redovisas behandlade dokument, i kolumn tre anges antalet dokument som har hänvisats till respektive utskott. 9 Avser både motioner som har lämnats vid allmänna motionstiden och följdmotioner. Det totala antalet behandlade motioner överensstämmer inte med det antal som har lämnats till kammarkansliet (se tabell 3). Det beror dels på att utskotten kan skjuta upp behandlingen av motioner till ett annat (till exempel i väntan på en aviserad proposition), dels på att en motion med fler än ett yrkande kan behandlas i olika utskott. 10 Grön- och vitböcker, vissa strategiska dokument och lagstiftningsakter som subsidiaritetsprövas. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 Mängden ärenden beror på respektive utskotts beredningsområde men också på vilka frågor som är politiskt aktuella och på i vilken utsträckning beredningsområdet anknyter till . Jämfört med föregående år har på totalnivån antalet betänkanden ökat något medan antalet yttranden respektive utlåtanden har minskat. Mängden EU-dokument har ökat. Tabell 6 Vissa EU-ärenden –2013 därav prövningar som lett till ett prövningsutlå- Överläggningar med regeringen i EU-ärenden Antalet subsidiaritetsprövningar låg ungefär på samma nivå , men något färre prövningar ledde till ett utlåtande (tabell 6). Antalet överläggningar med regeringen i EU-ärenden minskade något. Utskotten har en grundlagsreglerad uppgift att följa upp och utvärdera tidigare riksdagsbeslut inom sina respektive ämnesområden. De arbetar även med forsknings- och framtidsfrågor. Till stöd för utskottens arbete med utvärdering och forskning finns, utöver utskottskanslierna, utvärderings- och forskningssekretariatet inom utskottsavdelningen. Fyra utskott (tre 2012, två 2011) har genomfört fördjupade uppföljningar av resultatinformationen i regeringens budgetproposition. Sex utskott (fem 2012, tre 2011) har med stöd av sekretariatet slutredovisat tematiska uppföljningar, inventeringar eller fördjupningsstudier i . Övriga utskott har bedrivit andra former av uppföljningsarbete. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 Utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor sker i olika former. I arbetet har sekretariatet i samverkan med utskottskanslier tagit fram bland annat forskningsöversikter, framtidsanalyser och faktablad. Därtill har tre utskott arbetat med att ta fram inventeringar av forskningen inom utskottets beredningsområde. har 14 seminarier (19 både 2012 och 2011) anordnats på olika teman. De enskilda utskottens verksamhet redovisas utförligt i respektive utskotts verksamhetsberättelse, vilken återfinns i riksdagstrycket. För att vidareutveckla utvärderings- och forskningssekretariatets stöd till utskotten och utskottskanslierna har förvaltningen inlett en översyn av sekretariatets verksamhet, med avrapportering . Regeringen ska enligt bestämmelser i regeringsformen och riksdagsordningen samråda med om hur ska ställa sig i frågor som ska fatta beslut om. Samråden sker i form av sammanträden i . förbereder inte förslag till riksdagsbeslut utan är ett samrådsorgan. Nämnden biträds av ett kansli. Tabell 7 Antalet sammanträden i –2013 På uppdrag av riksdagsstyrelsen har en kommitté under ledning av talmannen och med företrädare för samtliga riksdagspartier tagit fram ett förslag till en ny riksdagsordning. Förslaget är i första hand en redaktionell och språklig omarbetning av den nuvarande riksdagsordningen. Förvaltningen har bistått kommittén i arbetet och beslutade riksdagsstyrelsen om en framställning till . Den nya riksdagsordningen föreslås träda i kraft . har arbete inletts med att införa en digital mötestjänst i pekplattor och datorer för ledamöter i utskotten och . Syftet är att effektivisera utskottsprocessen, förkorta arbetstider vid distribution av handlingar samt minska pappersanvändningen genom att tjänsten hanterar handlingarna digitalt. har fem utskott och börjat använda tjänsten. Un- der inledningen av 2014 kommer tjänsten att erbjudas till övriga utskott. Ge- nomförandet följs upp löpande. har ett omfattande internationellt besöksutbyte där förvaltningen bistår talmännen och ledamöter vid planering, genomförande och uppföljning av besök och resor. Det gäller också vid deltagande i internationella parlamentariska församlingar och i samband med ledamöternas uppdrag som valobservatörer i andra länder. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 Många av de internationella åtaganden som ledamöter har ryms inom ramen för arbetet i de interparlamentariska församlingarna. ingår ett hundratal riksdagsledamöter (som ordinarie ledamöter och supple- anter) i delegationer. Förvaltningen ansvarar för sekretariatsstödet till delegationer till , parlamentariska församling, parlamentariska församling (Organisationen för säkerhet och samarbete i ), den parlamentariska församlingen för unionen för , Interparlamentariska unionen och Natos parlamentariska församling (se tabell nedan). Vidare biträds riksdagsledamöterna i det ark- tiska samarbetet, Östersjösamarbetet samt vid en rad andra internationella möten och konferenser. Förvaltningen har också uppdraget att arbeta med ledamöters deltagande i deltog 28 svenska riksdagsledamöter i över- vakning av totalt åtta val i följande länder: , , , , , , och . Tabell 8 De interparlamentariska församlingarnas sessioner och större möten samt medel utbetalda av 11Fördelningsnyckeln för bidragsutbetalningarna till , parlamentariska församling och Interparlamentariska unionen beräknas med stöd av ländernas bruttonationalinkomst (BNI). 12Vid Interparlamentariska unionens vårsession utvidgas den fasta delegationen med två utskottsledamöter. Därutöver leds riksdagsdelegationen till vårsessionen av en vice talman. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 fortsatte det demokratifrämjande parlamentariska utvecklingssamarbetet med . Genom att utbyta erfarenheter, parlamentariker till parlamentariker, ska bidra till att stärka den parlamentariska demokratin i samarbetslandet. avslutades samarbetet med , . Den nya samarbetspartnern för perioden –2014 är . Förvaltningen svarar för kanslistöd till planering och programläggning vid den politiska genomförandegrupp som har upprättats för projektet. Riksdagsledamöter deltar , på regeringens inbjudan, vid i , . Under den 68:e generalförsamlingen deltog tolv ledamöter. Förvaltningen bistod med sekretariatsstöd inför uppdraget, vilket innebar att sammanställa underlag och ha kontakt med FN- representationen inför programläggningen. Under de långa programmen fick ledamöterna följa arbetet i generalförsamlingen och dess utskott, vilket gav en fördjupad inblick i och verksamhet. Många riksdagsledamöter är engagerade i de cirka 50 vänskapsföreningar för kontakter med andra länder och regioner som finns i . Ledamöter i vänskapsföreningarna tog emot flera delegationsbesök från olika länder. Bland annat hölls en Latinamerikadag. tog emot drygt 70 besök från mer än 40 länder världen över. Besöken av talmän, statschefer, ministrar, parlamentariker och representanter för internationella organisationer utgör en stor del av den internationella verksamheten. Förvaltningen arbetar med att planera, programlägga, genomföra och följa upp den internationella besöksverksamheten. Kostnaden för inkommande besök varierar dels beroende på hur många högnivåbesök som hålls , dels på hur stora delegationerna är. Utgångspunkten för alla besöksprogram är att kvaliteten på mötena ska vara hög i fråga om förberedelse och genomförande. Riksdagsledamöterna ska få möjlighet att i första hand möta sin motsvarighet från det gästande parlamentet. Det är en princip som alltid har tillämpats vid programläggning, men har först förts in som ett kvalitetsmått i redovisningen. 13 Finansiering av Cosacs sekretariat enligt beslut i riksdagsstyrelsen , dnr 049-22-2009/10. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 som samtliga inkommande internationella besök har le- damöter träffat sina utländska motsvarigheter. Enligt serviceundersökning 2013 anser ledamö- terna att nivån på förvaltningens stöd till det internationella arbetet är god (betyg 8,1 på en skala från 1 till 10, jämfört med 2011). Tabell 9 Internationella besök i Antal besökare (ca) besök (tkr) Så förbereds ett inkommande talmansbesök Talmansbesöken förbereds oftast i samarbete med det gästande landets ambassad i , och landets parlament. samordnar programinnehållet och logistiska frågor (lokaler, informationsfrågor, säkerhet, hotell, transporter till och från flygplatsen, tolkning, teknik m.m.). Samordningen omfattar många delar av förvaltningens verksamhet. Underlag förbereds och skickas ut till mötesdeltagarna i . Ett talmansbesök brukar utöver möte och måltid med talmannen även innehålla audiens hos kungen samt möten med riksdagsledamöter och ministrar. Om det finns en vänskapsförening för landet i kontaktar förvaltningen även den aktuella föreningen inför besöket, med en förfrågan om ett möte med den gästande talmannen. Riksdagstrycket är en viktig förutsättning för den parlamentariska beslutsprocessen. Förvaltningen har till uppgift att se till att riksdagstrycket produceras och distribueras så att kammarens tidsplan kan hållas. Förutom riksdagstrycket produceras rapporter, utredningar, informationsmaterial och böcker om . Tabell 10 Antal originaltrycksidor i riksdagstrycket Antalet originaltrycksidor är ett mått på hur stor textmängd som har producerats i beslutsprocessens olika dokument. Det är de politiska förslagen som styr variationerna . ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 Förvaltningen har påbörjat förberedelserna inför valet . Alla delar av organisationen berörs och insatserna koordineras av en samordnare. En övergripande tidsplan har tagits fram och förvaltningen har identifierat de åtgärder och aktiviteter som ska genomföras 2014 med anledning av att den nuvarande valperioden tar slut och en ny riksdag tar plats efter höstens val. 3.2 Ledamöter och partikanslier – uppdragsområde B uppdrag inom område B är att svara för ett väl fungerande stöd och service till ledamöterna och partikanslierna. Stödet ska ge riksdagsledamöterna förutsättningar att utföra sitt förtroendeuppdrag i . Förvaltningen ska se till att ledamöterna har tillgång till bland annat arbetsrum, teknisk utrustning, utredningstjänster, intranät och . Dessutom hanterar och betalar förvaltningen ut arvoden, resekostnadsersättningar, traktamenten och pensioner m.m. Förvaltningen ska prioritera detta uppdragsområde efter område A, men före övriga områden. Resultat och utveckling – sammanfattning har säkerställt att ledamöterna och partikanslierna har fått ett väl fungerande stöd och en god service. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: Ledamöterna är mycket nöjda med förvaltningen i sin helhet enligt förvaltningens serviceundersökning. Helhetsbetyget och nöjd-kund-index i serviceundersökningen till riksdagsledamöterna låg på 83. Gränsen för omdömet mycket nöjd är 75. Ledamöterna är nöjda med alla områden i undersökningen. Resultatet av serviceenkäten till riksdagsledamöterna visar att de är mycket nöjda med samtliga områden utom tre. Dessa områden ligger dock nära gränsen för mycket nöjd. Det finns en fortsatt hög efterfrågan på utredningstjänstens och tjänster. Utredningstjänsten har tagit emot ca 2 000 uppdrag . 2013 var antalet något lägre än 2012, men högre än . An- vändningen av den nyhetsportal som tillhandahåller, har ökat. har , i enlighet med prioriteringarna för verksamheten, utvecklat intranätet för att förbättra stödet till ledamöterna, partigruppskanslierna och förvaltningen. lanserades en första betaversion. Genom kammarappen kan ledamöterna numera följa direktsända tv-sändningar från kammaren i mobilen och pekplattan. har förvaltningen också arbetat med en förstudie om förutsättningarna för att skapa en gemensam central plats, ett servicecenter, där ledamöter och tjänstemän kan få vissa ärenden lösta direkt (se vidare avsnitt 3.5 under . 2013/14:RS2 ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 Tabell 11 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde B (tkr) –1 328 996 –1 326 471 –1 396 050 –1 321 595 –1 781 136 Skillnaden mot beror i huvudsak på att årets förändring av avsättning för framtida pensioner och inkomstgarantier inklusive sociala avgifter har ökat jämfört med föregående år, men också på att kostnaderna varit högre för bland annat arvoden, resor, stödet till partigrupperna och pensioner. genomförde förvaltningen en undersökning för att ta reda på hur ledamöter ser på förvaltningens service och tjänster. Resultatet ligger till grund för förvaltningens förbättringsarbete. Ledamöterna ger förvaltningen högt betyg. Helhetsbetyget och nöjd-kund- index i serviceenkäten till riksdagsledamöterna låg på 83, vilket motsvarar ett betyg på 8,5 på den 10-gradiga skalan. Gränsen för omdömet mycket nöjd är 75. låg nöjd-kund-index på 82, vilket motsvarar ett betyg på 8,4 på den 10-gradiga skalan. Enkäten omfattar följande områden: lokaler, utbildning och seminarier, säkerhet, teknisk utrustning, arvoden och tjänsteresor, service, information, friskvård och hälsa samt allmänt. Ledamöterna är mycket nöjda med alla undersökta områden utom tre (lokaler, teknisk utrusning samt friskvård och hälsa). Samtliga områden ligger dock nära gränsen för mycket nöjd. Betygen ligger på ungefär samma nivå som , för de faktorer som är jämförbara. Den enda säkerställda skillnaden är att betygsindex har ökat med 6 indexenheter för arvoden och tjänsteresor. Inom det administrativa ledamotsstödet hanteras riksdagsledamöternas ekonomiska ersättningar, till exempel arvoden, traktamenten och resekostnadsersättningar samt pensioner och inkomstgarantier. Utbetalningarna för inkomstgarantin, inklusive sociala avgifter, har varit lägre än . varierar utbetalningarna av inkomstgarantier. De är lägst året före ett valår, vilket 2013 är, eftersom såväl ettåriga som tvååriga inkomstgarantier då har upphört. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 Ledamöterna får ett grundarvode för sitt förtroendeuppdrag som är . De kan dessutom få tilläggsarvode för särskilda uppdrag, till exempel i riksdagsstyrelsen och i ledamotsrådet, i utredningar eller som ordförande eller vice ordförande i utskotten. Alla ersättningar är skattepliktiga. De resor ledamöterna gör inom ramen för sitt riksdagsuppdrag betraktas som tjänsteresor. Ledamöterna bestämmer själva vilka tjänsteresor de ska göra inom och vilket färdsätt som är lämpligast med hänsyn till uppdragets karaktär, kostnader, tid och miljö. De har rätt till traktamente enligt bestämmelserna. En ledamot som bor mer än från har rätt till en övernattningsbostad i bostadsbestånd i eller till ersättning för en privat övernattningsbostad inom från . Ledamöternas ålderspension från är ett komplement till det allmänna pensionssystemet. En ledamot som avgår sammanhängande tjänstgöring har rätt till inkomstgaranti. Detta innebär att garanterar en ledamot som har avgått en viss månatlig inkomstnivå i syfte att skapa en ekonomisk trygghet för den omställningssituation som uppstår då han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning. Inkomst från andra inkomstkällor minskar garantin enligt särskilda regler. beslutade om ett nytt system för stöd till avgångna riksdagsledamöter inför övergången till förvärvsarbete. Systemet består av ett omställningsstöd i vilket dels ett stöd för övergång till yrkesverksamhet, dels ett därtill anknutet ekonomiskt stöd ingår. Stödet kan bestå av rådgivningsinsatser och kompletterande utbildning. Riksdagsstyrelsen beslutade om en översyn av riksdagsledamöternas ekonomiska villkor. En särskild utredare förordnades för uppdraget. Uppdraget redovisades till riksdagsstyrelsen . Ledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen Riksdagsledamöterna är skyldiga att anmäla sina åtaganden och ekonomiska intressen till riksdagen.14 Det kan exempelvis gälla aktieinnehav, styrelseuppdrag eller någon annan inkomstbringande verksamhet vid sidan om uppdraget som riksdagsledamot. Registret är offentligt och syftet är att skapa öppenhet och insyn för medborgarna. sammankallade talmannen en arbetsgrupp för att utreda vissa ledamotsrelaterade frågor, bland annat frågan om att införa en uppförandekod för riksdagsledamöter. Arbetsgruppen, som består av en ledamot från varje parti under ledning av förste vice talman, ska redovisa hur den ser på frågan. Om arbetsgruppen bedömer att en sådan kod bör införas 14 Se lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 kommer den också att lägga fram ett förslag till en uppförandekod. ningen svarar för kanslistödet till arbetsgruppen. Riksdagspartierna får bidrag till partigruppernas och ledamöternas arbete i genom anslag.15 Bidragen delas ut i form av basstöd, stöd till ledamöternas politiska sekreterare och stöd till ledamö- ternas resor utomlands. Stödet till partigrupperna i Basstödet består dels av ett grundbelopp, dels av ett tilläggsbelopp bero- ende av antalet riksdagsledamöter. En partigrupp som företräder regeringen har rätt till ett grundbelopp. Övriga partigrupper har rätt till två grundbelopp. per ledamot och år. Stödet till politiska sekreterare ska bekosta handläggarhjälp åt ledamö- De politiska sekreterarna samlar in information, utformar förslag till politiska texter, sköter kontakter med medierna, svarar på e-post och fun- gerar som rådgivare åt ledamöterna. Partierna beslutar själva hur stödet ska Stödet ska motsvara kostnaderna för en politisk sekreterare per Beloppet per politisk sekreterare och månad ligger till grund för beräkningen. Stödet till resor utomlands ges till ledamöter för att till exempel delta i Bidraget är per ledamot för de första 20 riksdagsplatserna och för riksdagsplatser utöver En ledamot kan dessutom få för resor som har koppling till samarbetet inom EU. Utöver detta har partikanslierna tillgång till arbets- och möteslokaler i hus, viss teknisk utrustning samt biblioteks- och utrednings- Tabell 12 Stödet till partigrupperna (tkr) 15 Enligt lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . ÅRSREDOVISNING FÖR RIKSDAGSFÖRVALTNINGEN 2013 () gör utredningar och besvarar frågor inom alla politikområden.