frsrdg · H104RJ1 · 2014-02-27 00:00:00 — Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Översikt över den forskningsstödjande verksamheten .................. Stödformer, arbetssätt och kvalitetsbedömning.......................................... Infrastruktur för forskning........................................................................ Samarbetsorganisationer och nätverk för stiftelser................................... Bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader................................... Forskningskommunikation: webbplats, årsbok med mera ....................... Uppföljning och utvärdering .................................................................... Den finansiella verksamheten i sammandrag............................... Finansiellt resultat (tkr) ............................................................................ Resultaträkning (tkr) ................................................................................ Balansräkning (tkr)................................................................................... Kassaflödesanalys (tkr) ............................................................................ Redovisnings- och värderingsprinciper.......................................................... Noter (belopp i tkr) ........................................................................................ Donationernas marknadsvärde (belopp i tkr)................................................. Balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärden (tkr)........... Årsberättelsen från Stiftelsen () innehåller dels uppgifter om nya forskningsanslag, dels en redovisning för ekonomin. RJ förvaltar sina tillgångar i egen regi. Genom en blandning av tur och skicklighet kan vi redovisa en totalavkastning på tillgångarna om . Marknadsvärdet på eget kapital uppgår till . Dessutom förvaltar vi beviljade men ännu inte utbetalade anslag, vilka uppgick till sammanlagt . Totalt handlar det således om . beviljades 382 nya forskningsmiljoner. Avsnittet om den forskningsstödjande verksamheten i denna årsberättelse ger en bild av den omfattande och mångsidiga verksamheten. Med tanke på kapitalförvaltningens goda resultat kan vi höja anslagsnivån ytterligare. Detta är viktigt. Forskarvärlden har ofinansierade behov som motiverar en ökning. räknade i beslutet om preliminär budget (den definitiva budgeten var inte fastställd när detta skrivs) också med en särskild jubileumssatsning på för att finansiera ny och förhoppningsvis nydanande forskning. Satsningen föranleds av att det har gått fastställde stadgarna för stiftelsen. RJ:s stora resurser innebär ett stort ansvar. Syftet med verksamheten är givetvis inte att samla i ladorna: pengarna ska komma till användning. vill RJ kunna garantera en långsiktigt hållbar anslagsnivå. har utdelningsnivån i genomsnitt legat över vad som är lagstadgat i form av så kallat fullföljdskrav för sådana stiftelser som RJ, det vill säga att av utdelningar och räntor ska delas ut. Det är därför nödvändigt att förvaltningen genererar ytterligare intäkter, främst genom lönsamma investeringar. Med tanke på de osäkerheter som råder för en finansiell aktör som RJ gäller det dock att finna en balans mellan storleken på de årliga anslagen och den långsiktiga kapaciteten att bevilja forskningsmedel. Som fristående stiftelse är vi ett komplement till staten och ett alternativ som ökar den vetenskapliga mångfalden. De aktiviteter som RJ har utvecklat under sina ger också anledning att reflektera kring hur allmänna medel kan användas. Förutom två donationer från härstammar RJ:s tillgångar från beslut av riksbank och riksdag i form av Jubileumsdonationen, Kulturvetenskapliga donationen och tre kapitaltillskott för att återställa ursprungsvärdet på Jubileumsdonationen. Mätt i dagens penningvärde uppgick dessa olika inflöden till totalt ca . På samma sätt kan den sammanlagda storleken på RJ:s alla anslag – då de första forskningsmedlen beviljades – och fram nuvärdesberäknas till 10 . Mer än således. En av de fina sakerna med RJ är att lika mycket, lite drygt 10 miljar- 2013/14:RJ1 FÖRORD der kronor, finns kvar för framtida forskning! Det är bra. Pengarna kommer att behövas. Jag har avsiktligt uppehållit mig vid siffror, och jag hoppas att mina läsare inte har hunnit tröttna på exercisen. Min slutsats är att RJ visar att stiftelser är ett utmärkt sätt för staten att både förvalta pengar och finansiera forskning. Helt avgörande är givetvis de vetenskapliga resultaten, det som kan åstadkommas med pengarnas hjälp. När inrättade Stiftelsen var ambitionen att förstärka finansieringen av sådan forskning som främjar och utvecklar kunskapen om verkningarna av de fortlöpande förändringarna i samhället. Med ett 50-årigt perspektiv går det att se att RJ har verkat såväl systemförstärkande som systemförnyande. Insatserna har resulterat i nytt vetande, nya vetenskapliga specialiteter, nya infrastrukturer och nya sätt att organisera forskningen och forskarutbildningen. De vetenskapliga resultaten har dessutom varit praktiskt nyttiga och använts i konkreta åtgärder med anledning av samhällsförändringarna. De utmaningar som vår tids samhälle står inför ter sig ännu mer omfattande än 1960-talets. Flera är resultatet av mänskligt och samhälleligt agerande. Det är företeelser som just humaniora och samhällsvetenskap har särskilda förutsättningar att belysa, ja som humanister och samhällsvetare har identifierat just som utmaningar. Listan på sådana kan göras lång: social tillit och icke-korrupta institutioner, krig och hållbar fred, global migration, fattigdom, demografi, finansiella kriser, värderingsmönster och mekanismer som främjar eller försvårar en lösning av ekonomiska, demokratiska och miljömässiga problem samt människan själv som en lärande, tänkande och handlande aktör. Till detta ska läggas forskningens oumbärliga bidrag till nya insikter om mänskligt tänkande och handlande genom tiderna, till omtolkningar av det förflutna och till genomlysningen av både förändringarna under vår egen tid och det beständiga. Slutligen bidrar humanister och samhällsvetare genom sin forskning och medverkan i samhällsdebatten dels till att en stor andel av samtliga studenter får en högklassig utbildning, dels till ett upplyst samtal, demokratisk dialog och ökad förståelse av de stora samtidsfrågorna. Det kommande 50-årsjubileet ger tillfälle att redovisa en del av det som forskarna har kunnat åstadkomma med anslagen, men också möjligheter att fundera över vad som behöver göras framöver för att vidareutveckla och förnya vetenskapen. Jag ser det som nödvändigt att öka möjligheterna för humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning att visa sin potential – och att utmana dem att göra detta – genom att bryta ny mark och även medverka i oprövade vetenskapliga konstellationer. Om RJ även ska kunna göra vettiga insatser är vi beroende av fortsatt goda kontakter med människor i och över hela jorden som är redo att bistå med råd och dåd – och som har idéer som de skulle vilja ha finansierade. Jag tänker med tacksamhet på alla dessa synliga och osynliga välgörare! Grundbulten är och förblir dock RJ:s beredningsgrupper, finans- FÖRORD 2013/14:RJ1 kommitté och områdesgrupper samt kansliets medarbetare och styrelsen. Er alla tackar jag för ypperliga prestationer och ett givande samarbete ! Översikt över den forskningsstödjande verksamheten Stiftelsen () stöder kvalificerad forskning genom att bevilja anslag till enskilda forskare eller forskargrupper. Enligt 2 § andra stycket ska företräde ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt. Detta innebär att RJ i första hand ger anslag åt forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Stiftelsen medverkar i gränsöverskridande forskningsprojekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, lärosäten eller länder samarbetar. Medicinsk forskning om åldrandets och barnaårens sjukdomar stöds genom båda donationer, vilka RJ förvaltar. Med tanke på den nutida debattens ensidiga inriktning är det viktigt att hålla i minnet att också de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena och forskningsresultaten har strategisk betydelse. Däremot har forskare inom humaniora och samhällsvetenskap ofta större svårigheter än sina kolleger att formulera hur deras bidrag till samhället ser ut. RJ arbetar med ett begränsat antal ordinarie stödformer, avpassade för såväl individuella forskare som för mindre och större grupper. Avsikten är att de beloppen RJ beviljar ska vara så stora att de attraherar de främsta forskarna och finansierar de bästa idéerna. Stiftelsen inriktar sig på hela forskningsprocessen genom att även bevilja stöd till tryckning, översättning och open ac- cess-publicering. Den handlingsfrihet som tillkommer stiftelsen utnyttjas till att arbeta probleminriktat och flexibelt. Tack vare åtgärder som är unika för RJ har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. Samarbete med andra finansiärer kring angelägen forskning kan dessutom ge bidragen från RJ stor hävstångseffekt. I det följande ges i första hand en översikt över de nya forskningsstöd som har beviljats . Även pågående fleråriga aktiviteter redovisas. För ytterligare information, se RJ:s webbplats (). Stödformer, arbetssätt och kvalitetsbedömning Målsättningen för RJ:s insatser är att ge svensk forskning inom stiftelsens verksamhetsområde förutsättningar att nå en internationellt framträdande ställning. RJ arbetar därför efter två linjer: dels finansieras rent forskarinitierade projekt (den så kallade bottom-up-principen), dels görs riktade, tematiska utlysningar. Avsikten med de senare är utveckla svensk forskning inom humaniora och samhällsvetenskap och stärka dess internationella ställning. I den nu gällande stödordningen, som introducerades , finansierar RJ forskning i form av program, projekt, infrastruktur för forskning samt forskningsinitiering. Anslag till program, projekt och infrastruktur för forskning ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNIN GSSTÖDJ 2013 2013/14:RJ1 utlyses samordnat en gång . Anslag till forskningsinitiering, vanligtvis konferenser och vetenskapliga nätverk, kan sökas fortlöpande. Beredningen av ansökningar till program, projekt och infrastruktur för forskning sker i två steg. Programansökningar bedöms i första omgången av en särskild panel med enbart utländska ledamöter. De utvalda ansökningarna granskas därpå av externa, internationella sakkunniga, varefter panelen genomför en så kallad hearing med de berörda forskargrupperna. Ansökningar om projekt och infrastruktur för forskning behandlas i den inledande omgången av en eller flera av RJ:s beredningsgrupper, som avgör vilka ansökningar som bör gå vidare. De kvarvarande sökandena inbjuds därefter att lämna in en längre, mer utvecklad ansökan, vilken sedan bedöms av minst två externa sakkunniga. Deras utlåtanden ingår i underlaget för beredningsgruppernas slutliga ställningstagande. I beredningsgrupperna för projektansökningar ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter (forskare och riksdagsledamöter) samt ett antal såväl svenska som utländska forskare. Grupperna förnyas successivt genom att hälften av ledamöterna byts ut . Inför beslutet om infrastruktur för forskning genomförs, förutom utlåtanden av sakkunniga, även en hearing med de sökande. Ansökningarna bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och internationella standarder. I alla sammanhang ges ansökningar med internationell anknytning särskild prioritet. I de fall ansökningarna aktualiserar forskningsetiska frågor, ska dessa prövas efter samma normer och på samma sätt som vid ansökan till (). Frågor om jäv hanteras i enlighet med riktlinjer som har fastställt. Besluten om forskningsmedel fattas av . RJ följer upp anslagen (se nedan s. 30) och utvärderar fortlöpande sina arbetsformer. Alla beviljade projekt ska redovisas i enlighet med sina kontraktsvillkor, vilket normalt betyder att anslagsmottagare månader efter projekttidens slut ska lämna in både vetenskaplig och ekonomisk slutredovisning. Tabell 1 Beviljade forskningsmedel 2012 per donation (belopp tkr) donation för forskning om åldrande och åldersrelaterade donation för forskning om sjukdomar under de tidiga barnaå- Som framgår av tabell 1 har RJ beviljat i anslag till forskningsändamål. Anslagens fördelning på Jubileumsdonationen respektive Kulturvetenskapliga donationen framgår av ta- 2013/14:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNING SSTÖDJ 2013 bell 2 och 3. Alla nya anslag till projekt och program beviljas i form av engångsanslag. Produktionsstöd till böcker och översättningsbidrag kan beviljas för forskning som finansieras av RJ och bekostas inom de årliga budgetramarna. Med översättningsanslagen till RJ-forskare vill styrelsen förbättra den svenska forskningens möjligheter att delta i den internationella vetenskapliga diskussionen. Tabell 2 Beviljade forskningsmedel 2013 ur Jubileumsdonationen (belopp tkr) Projektanslag (ytterligare specifikation ges i tabellerna 5–6) Områdesgruppen Mål och resultat i offentlig verksamhet Områdesgruppen Vardagslivets och kulturens medialisering Områdesgruppen Teknik, institution, förändring Tabell 3 Beviljade forskningsmedel 2013 ur Kulturvetenskapliga donationen (belopp tkr) Infrastruktur för forskning (ytterligare specifikation ges i tabell 7) Program (ytterligare specifikation ges i tabell 4) Riktade insatser (ytterligare specifikation ges i tabell 8) Övriga bidrag till forskning och kulturliv Program är RJ:s stödform för stora forskningsuppgifter som det krävs att en större forskargrupp ägnar upp till för att lösa. 2013 utlystes medel till program för nionde gången, och totalt har 22 forskargrupper beviljats programstöd. 2013 kom det in 23 ansökningar om programmedel, vilket är något mindre än det genomsnittliga antalet ansökningar. Beredningsgruppen beslutade att föra sex av dessa vidare till beredning i en andra omgång. Med ledning av utlåtandena från internationella experter och hearingar med forskargrupperna föreslog beredningsgruppen att skulle bevilja följande tre program: professor . , till programmet Den genetiska riskinformationens etik för individ och samhälle, vid , ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNIN GSSTÖDJ 2013 2013/14:RJ1 professor , till programmet Varianter på demokrati (V Dem), vid statsvetenskapliga institutionen, Göte- docent , till programmet över förhistoriska människors genom i , vid arkeologiska forskningslaboratoriet, . Viss oro har uttryckts för att program som stödform inte skulle passa humanistisk forskning. En genomgång av alla inskickade programansökningar visar dock en jämn fördelning mellan humanistiskt och samhällsvetenskapligt baserade ansökningar. Av totalt 209 inskickade ansökningar är 104 att betrakta som samhällsvetenskapliga och 96 som humanistiska medan 9 kan kategoriseras som både och. Av de totalt 22 beviljade programmen är 10 samhällsvetenskapligt orienterade och 12 humanistiskt. En analys av könsfördelningen inom stödformen ger vid handen att av de sökande forskningsledarna är kvinnor och män. Bland de beviljade programmen är av forskningsledarna kvinnor och män. En övervikt av män således. Varje program har dock i genomsnitt 12 projektdeltagare som får del av anslagen; att enbart titta på forskningsledarna riskerar alltså att bli missvisande. Om man i stället tar med hela forskargruppen blir bilden annorlunda: 43 av samtliga projektdeltagare är kvinnor och män. Detta följer i stort sett söktrycket inom stödformen (respektive ). Det sker med andra ord ingen avgörande snedvridning med avseende på kön i beredningsprocessen. Tabell 4 Antalet programansökningar 2013 och beviljade ansökningar (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön på projektledarna socialt arbete, soci- sive studier av offentlig 2013/14:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNING SSTÖDJ 2013 Ett projekt avser en forskningsuppgift som vanligen utförs under högst av en enskild forskare eller en mindre forskargrupp. De större projekten (2013: anslag över 3,5 miljoner) erhöll av anslagen. Projekten ger viktiga möjligheter för forskare i olika stadier av karriären att pröva nya idéer. Stödformen gynnar den fria grundforskningen, ger uppslag till nyinriktning av forskningen och möjlighet till nödvändigt risktagande. Med varje anslag följer dels ett bidrag till kostnader för open access-publicering, dels ett bidrag till internationalisering. Avsikten är att den som får ett RJ- anslag ska kunna koncentrera sig på sin forskning och slippa söka kompletterande finansiering. Söktrycket fortsätter att vara mycket högt. Till följd av att () beviljar betydligt högre bidrag till så kallade indirekta kostnader (se s. 29) har några forskare avstått från RJ:s anslag. Nedanstående nya projekt har fått finansiering av RJ. Projektanslag (belopp kr) Poser och hållning i vardagligt och rituellt kroppsspråk, ca Trovärdighet och känsla: bedömningar av lögn och Sömn och social interaktion: Effekterna av sömnbrist på kommunikation, samarbete och kultur och lärande, Effekter på krav på läsförmåga sätts mellan olika språk /djur: Relationer mellan djur i kulturens gestaltningar ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNIN GSSTÖDJ 2013 inom jordbruket: Experimentella Revisionens roll i konstrukt- ioner för föroreningar vars Omsorg om barn i de köpta tidevarv: En studie av barn- flickor, barn och föräldrar Släktnamn i smältdegeln: Hur i det samtida svenska släkt- Det tysta fängelset: Nya möj- ligheter att förklara blyghet visuell kultur: Ett nytt an- greppssätt för romersk ideal- Hur skall vi tänka om vad vi rad undersökning av besluts- Hot och våld i skolan: Är lärare Utvärdering av för- och efter- vård vid födslar: Kort- och långsiktiga effekter på hälsa 2013/14:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNING SSTÖDJ 2013 Skogens entreprenörer: Indust- rialisering och modernisering i inland 1850–1910 Att förnya tv och tidningar genom att använda webb-tv Perception över språk- och ing (IEI), Linkö- Förutsättningar och hinder för fackligt samarbete i : En komparativ studie av länder Rättvisa på arbetet och hälsa: ändringar och osäkerhet över tid Abort, politik och medicin i Tjejlopp som kulturellt feno- men: Villkor för kvinnors ter: Tankevärldar under vers: Rationalism och senti- Festival och protest: En jämfö- rande studie av Pride-parader i sex europeiska länder ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNIN GSSTÖDJ 2013 Effekter av multiskala makroe- Fånga in eller tappa taget? partiers rörelse mot mitten (CERGU), Göte- Vikter och valutor: Svenska bruks-, industri- och tjänstenä- ring i relation till brittiska och amerikanska, 1850–2010 Kants antinomier och opposit- Den judiske modernisten: ion och den svenska modern- Läsarnas cirklar: En litteratur- sociologisk studie av socialt läsande och läsargemenskaper i Leder sömnbrist till en ökad känslighet för stress? Odla data, forma molnet: Rörlig reklam och mediernas mediestudier (IMS), Musik, identitet och mångkul- tur: En studie om musikens funktioner i föreningar bildade Nationell identitet och medbor- garskap i turkiska fredagspre- dikningar: Från tiden för till de pro-islamiska regering- 2013/14:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNING SSTÖDJ 2013 Fördelningen på olika ämnesområden för ansökningar respektive beviljade anslag visas i tabell 5. Av 925 ansökningar svarar männen för och kvinnorna för . Fördelningen mellan manliga och kvinnliga sökande har i stort sett varit likartad, och de beviljade anslagen motsvarar söktryckets könsmässiga fördelning (). Statistiken över samtliga projektdeltagare är inte lika positiv ur jämställdhetsperspektiv: där sjunker kvinnornas andel från ansökan till beviljade anslag (av samtliga projektdeltagare). Detta tyder på att både manliga och kvinnliga projektledare i större utsträckning har valt manliga medarbetare (av projektdeltagarna). Talen är dock små, och RJ följer utvecklingen. Också karriäråldern för de forskare som fått sina ansökningar beviljade har granskats. Begreppet karriärålder anger antalet år som gått sedan doktorsexamen avlades. För kvinnor är den , för män . Medianvärdet för sökande från båda könen är , vilket innebär att yngre forskare hävdar sig väl i konkurrensen om de åtrådda anslagen. Den genomsnittliga storleken på de beviljade anslagen är även den i stort sett lika och högre för kvinnor. Som framgår av tabell 5 och 6 är de beviljade anslagens spridning på lärosäten (eller motsvarande) och på olika ämnen stor. Tabell 5 Beviljade projektansökningar och det totala antalet ansökningar 2013 (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön global hälsa, socialmedi- ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNIN GSSTÖDJ 2013 juridik (exklusive juridik 2013/14:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNING SSTÖDJ 2013 socialt arbete, socialpsy- sive studier av offentlig övrig annan medicin och Tabell 6 Beviljade projektansökningar fördelade efter anslagsförvaltare 2013 (belopp tkr) ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNIN GSSTÖDJ 2013 2013/14:RJ1 Med infrastruktur för forskning avses sådana insatser som syftar till att möjliggöra och främja framtida forskning. Anslag beviljas för forskningsförberedande åtgärder som exempelvis etablering av nya forskningsmiljöer eller skapande av plattformar där samarbete mellan forskarsamhället och andra institutioner utvecklas. Stöd ges också för att tillgängliggöra betydelsefulla samlingar vid arkiv och bibliotek samt för att upprätta databaser. RJ beviljade 2013 elva ansökningar om infrastrukturellt stöd. Det största anslaget gick till i för tillgängliggörande av deras unika samling av skisser till offentlig konst från hela världen. , , och är några av de tusentals konstnärer som finns representerade i samlingen, som omfattar drygt 26 000 objekt. Genom digitalisering kommer samlingen att bli tillgänglig och synliggjord i ett internationellt forskningssammanhang. har RJ dessutom omarbetat instruktionerna till infrastruktur för forskning, i syfte att öka stödformens inverkan på forskningen. Anslag till infrastruktur för forskning 2013 (belopp kr) Koala: Korps lingvistiska annotationer, att utveckla en infrastruktur för text- den agrara revolutionen: Rörligt tionde 1665–1800 2013/14:RJ1 ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNING SSTÖDJ 2013 samling av fransk musik –1726: Ett kata- Tabell 7 Beviljade ansökningar inom infrastruktur för forskning fördelade efter anslagsförvaltare 2013 (belopp tkr) ÖVERSIKT ÖVER DEN FORSKNIN GSSTÖDJ 2013 2013/14:RJ1 För att kunna möta efterfrågan från forskarsamhället om anslag till större och mindre vetenskapliga möten samt till uppbyggnad av vetenskapliga nätverk beviljar RJ anslag till forskningsinitiering. Ansökningarna spänner över ett stort fält: bidrag till internationella konferenser förlagda både i och utomlands, arbetskonferenser om nya forskningsområden, seminarieverksamhet, nätverksstöd och förberedelser av nya forskningsprogram. behandlades 144 ansökningar. Av dessa kunde ett rekordstort antal (101 ansökningar) beviljas. Att bidra till att så många vetenskapliga möten och nätverk kan komma till stånd är mycket positivt. Särskilt glädjande är det att det internationella utbytet växer. Som en del av dessa initierande insatser anordnar RJ dessutom regelmässigt egna symposier och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet. RJ medverkar även i olika forskningsinformativa aktiviteter. Dit hör exempelvis RJ:s stöd till utgivningen av tidskriften och till föreningen . har RJ också deltagit i finansieringen av symposier. De sammanlagt 155 Nobelsymposier som genomförts har ägnats åt vetenskapliga genombrottsområden av central kulturell eller samhällelig betydelse. Symposierna har en mycket stark internationell ställning. RJ inrättar så kallade områdesgrupper i syfte att kartlägga forskningsbehov och stimulera till vetenskaplig forskning. De består av forskare från discipliner av betydelse för området samt företrädare för i sammanhanget viktiga samhällsintressen. Områdesgrupperna, som är unika för RJ, har gjort betydelsefulla insatser för forskningen och dess förnyelse.