frsrdg · H104RB3 · 2014-03-28 00:00:00 — Vissa sedlars och mynts upphörande som lagliga betalningsmedel föreslår i denna framställning att antar förslag till två lagar om vissa sedlars respektive vissa mynts upphörande som lagliga betalningsmedel. Det innebär att nu gällande 20-, 50- och 1 000-kronorssedlar upphör att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av och att nu gällande 100- och 500-kronorssedlar upphör att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av . Vidare föreslås att nu gällande 1-, 2- och 5- kronorsmynt upphör att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av . För att ska ha möjlighet att informera allmänheten om förändringen bör de två lagarna träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut?3 Förslag till lag om vissa sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel?4 Förslag till lag om vissa mynts upphörande som lagliga betalningsmedel?5 Förslag till två lagar om vissa sedlars och mynts upphörande som lagliga betalningsmedel?6 Överväganden och förslag?6 föreslår att antar förslag till lag om vissa sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel och lag om vissa mynts upphörande som lagliga betalningsmedel. (ordförande), , , , Per och har deltagit i beslutet. Föredragande har varit . Förslag till lag om vissa sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs följande. Av riksbank utgivna sedlar enligt nedan angivna författningar ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av . Sedlar på enligt föreskrifter (1997:671) om sedlar på . Sedlar på enligt föreskrifter (2006:31) om sedlar på . Sedlar på enligt föreskrifter (2006:30) om sedlar på ett . Av riksbank utgivna sedlar enligt nedan angivna författningar ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av . Sedlar på enligt föreskrifter (2001:713) om sedlar på etthundra kronor. Sedlar på enligt föreskrifter (2001:714) om sedlar på femhundra kronor. Om inlösen av sedlar som upphört att vara lagliga betalningsmedel finns bestämmelser i 5 kap. 4 § lagen (1988:1385) om riksbank. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om vissa mynts upphörande som lagliga betalningsmedel har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs följande. Av riksbank utgivna mynt enligt nedan angivna författningar ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av . Mynt på 1-krona som präglats med stöd av lagen (1873:31) om rikets mynt och lagen (1970:1028) om rikets mynt samt föreskrifter (1989:61) om rikets mynt, föreskrifter (1999:798) om mynt på en krona med anledning av millenniumskiftet, föreskrifter (2008:860) om mynt på en krona med specialprägling med anledning av 200-årsminnet av freden då skiljdes från och föreskrifter (2013:160) om mynt på en krona med specialprägling med anledning av 40-årsjubileum som statschef. Mynt på 2-kronor som präglats med stöd av lagen (1873:31) om rikets mynt. Mynt på 5-kronor som präglats med stöd av lagen (1873:31) om rikets mynt och lagen (1970:1028) om rikets mynt samt föreskrifter (1989:61) om rikets mynt. Denna lag träder i kraft . Förslag till två lagar om vissa sedlars och mynts upphörande som lagliga betalningsmedel föreslår att antar förslag till två lagar om att vissa sedlar och mynt ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel. Det innebär att 20-, 50- och 1 000-kronorssedlar ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av och 100- och 500-kronorssedlar samt 1-, 2- och 5-kronorsmynt ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av . För att ska ha möjlighet att informera allmänheten om förändringen bör de två lagarna träda i kraft . Enligt 9 kap. 14 § regeringsformen har endast rätt att ge ut sedlar och mynt. Av 5 kap. 1 § lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) framgår att sedlar och mynt som ges ut av är lagliga betalningsmedel. har således ensamrätt att ge ut sedlar och mynt och besluta om utformningen av dem. kan dock inte bestämma att vissa sedlar och mynt inte längre ska vara lagliga betalningsmedel, utan ett sådant beslut måste fattas av genom lag. beslutade att de äldre 50- och 1000-kronorssedlarna utan folieband skulle upphöra att vara lagliga betalningsmedel efter ikraftträdandet av lagen. beslutade att utforma en ny sedel- och myntserie. Samtliga sedlar och mynt kommer att få en ny utformning utom 10-kronorsmyntet som behålls oförändrat. Dessutom kommer en 200-kronorssedel att införas och 2-kronan kommer att återinföras. I den nuvarande sedelserien finns sedlar i valörerna 20, 50, 100, 500 och . I den nuvarande myntserien finns mynt i valörerna 1, 5 och . Dessutom är mynt i valören fortfarande lagliga betalningsmedel trots att dessa mynt inte längre tillverkas och normalt heller inte längre används som betalningsmedel. Utöver detta finns även en minnessedel och minnesmynt av olika valörer. pågår förberedelser inför sedel- och myntutbytet. De nya sedlarna och mynten kommer att introduceras i två etapper. Introduktionen av fyra sedlar, i valörerna 20, 50, 200 och , planeras ske . Introduktionen av två sedlar, i valörerna 100 och , och tre mynt, i valörerna 1, 2 och , planeras ske . Hanteringen av dubbla versioner av sedlar och mynt med en och samma valör medför onödiga samhällskostnader. De äldre sedlarna och mynten med valörer som motsvarar de nya bör därför upphöra att vara lagliga betalningsmedel. Ogiltigförklaringen bör ske med verkan efter respektive introduktionsomgång av de nya sedlarna och mynten. Denna plan för etappvis introduktion och ogiltigförklarande av sedlar och mynt är ett resultat av samråd med olika aktörer inom kontantmarknaden såsom banker, värdetransportföretag och handeln. Aktörerna inom kontantmarknaden har rekommenderat att sedel- och myntutbytet sker etappvis för att jämna ut flödet av kontanter och på så sätt minska belastningen på transport- och lagerkapacitet. Aktörerna har också framfört önskemål om att de nuvarande sedlarna och mynten ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel efter att de nya sedlarna och mynten har introducerats. Därigenom kan merkostnaderna för kontantutbytet minskas ytterligare. De minnesmynt som har gett ut kommer alltjämt att vara lagliga betalningsmedel, trots att de i vissa fall har valörer som motsvarar de som är aktuella för indragning. Anledningen till att dessa mynt inte behöver ogiltigförklaras är att de ytterst sällan används som betalningsmedel. För att ska kunna informera allmänheten om att de nuvarande 20-, 50- och 1000-kronorssedlarna ska upphöra att gälla vid utgången av och att de nuvarande 100- och 500-kronorssedlarna ska upphöra att gälla vid utgången av bör lagen om upphörande för samtliga dessa sedlar träda i kraft innan dessa två datum, förslagsvis . Lagen om upphörande av de nuvarande 1-, 2- och 5-kronorsmynten bör också träda i kraft för att ska kunna informera allmänheten om att mynten ska upphöra att gälla vid utgången av . Efter respekive följer en period då bankerna har möjlighet att lösa in sedlarna och mynten. Därefter kommer det att vara möjligt att brevledes lösa in sedlar hos . Det finns inte någon bestämd tidpunkt för sista dag för inlösen av äldre sedlar i utan alla ärenden kommer att prövas med stöd av 5 kap. 4 § andra stycket riksbankslagen. har tolkat kravet på särskilda skäl för inlösen av sedlar som upphört att vara lagliga betalningsmedel i denna bestämmelse generöst. föreslår att beslutar om två lagar, en lag om vissa sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel och en lag om vissa mynts upphörande som lagliga betalningsmedel i enlighet med förslagen ovan, och att de två lagarna träder i kraft . För att förkorta och underlätta beredning avser att skicka förslaget för yttrande till som enligt EUF-fördraget ska konsulteras.