frsrdg · H104NR1 · 2014-03-18 00:00:00 — statsminister började med att konstatera att mycket redan är i sin ordning i samarbetet mellan de nordiska länderna, och att den konkreta nyttan och ändamålsenligheten med förbättringar, som det alltid fanns utrymme för, borde övervägas noggrant. Han hoppades att fokus skulle ligga på innehållet i samarbetet snarare än på strukturerna. Katainen lyfte fram det allt djupare nordiska försvarspolitiska samarbetet som ett bra praktiskt exempel på nordisk nytta. Som ordförande för hade utvecklat de tre huvudmålen för samarbetet: Att effektivera den verksamhet som redan pågår, att klarlägga de långsiktiga målen för försvarssamarbetet och att ge den aktuella europeiska och globala säkerhets- och försvarspolitiska debatten ett nordiskt perspektiv. Gränshinderarbetet var ett exempel på nyttan med det nordiska samarbetet sett ur den enskilda medborgarens perspektiv. Att avskaffa onödiga byråkratiska fallgropar mellan våra länder borde också framöver stå högt på vår samnordiska agenda. Även Katainen tog upp den nordiska välfärdsbaserade samhällsmodellen och sade att tack vare den toppar de nordiska länderna flera olika internationella jämförelser. Vi borde mer målmedvetet försöka utnyttja den positiva publicitet som det har gett genom gemensamma konkreta åtgärder, t.ex. genom att främja exporten. Han avslutade med att nämna att föregående år hade man i sammankallat en arbetsgrupp bestående av 25 ungdomar med uppgift att dryfta det nordiska samarbetets tillstånd, framtid och värderingar. Diskussionerna sammanfattades i en lista med tio punkter. Kärnan var att de nordiska länderna bör samarbeta allt tätare för att ska kunna profilera sig som en enhetlig aktör som också en föregångare i Europa- och världspolitiken. hoppades att skulle dela den inställningen och på så sätt anta de ungas utmaning och stärka vårt redan nu välfungerande gemensamma . , , talade också om den internationella uppmärksamhet fått. är cool – i vart fall utanför , sade han. Men från våra egna kunde vi höra att visioner för det nordiska samarbetet är något man snabbt glömmer. Efter att ha konstaterat att ungdom utan arbete är ett globalt problem gick han in på situation i det avseendet. Man hade inriktat sig på en utbildningspolitik som i hög grad är anpassad till näringslivets struktur. är ett rörligt samhälle där man anpassar sig till nya villkor och omständigheter. Det är bra, men betyder allvarliga utmaningar, betonade . Många unga kommer inte tillbaka till efter avslutad utbildning. Detta problem på ett ställe i borde lika mycket vara en utmaning för hela , och något man borde samarbeta om. Därefter tog han, liksom föregående år, upp de ändringar som sker i och som skulle få avgörande betydelse för vår framtid. Här var det viktigt med ett nordiskt samarbete speciellt , när man talar om att stärka det utrikespolitiska samarbetet. Det nordiska samarbetet hade enligt uppfattning varit mycket värdefullt, men potentialen var mycket större. Han sade att hans svar på frågan om vi har tillräckligt mod att sätta upp mål och visioner för framtiden måste vara nej, inte vad beträffar . Han menade att när vi går fram som en gemenskap av likvärdiga medborgare och likvärdiga länder fick man acceptera att måste anpassa sig till framtiden, snarare än att framtiden måste fortsätta anpassa sig till . Här syftade uppenbarligen på att och övriga självstyrande områden inte har samma status i som de fem nordiska staterna. Aleqa Hammond, ordförande i naalakersiusut, det grönländska Självstyret, sade att i diskussionen om visioner för det nordiska samarbetet måste man först hålla i minnet att utgångspunkten är att grönländarna är ett arktiskt folk, inte ett nordiskt. har blivit en del av den nordiska familjen genom den kultur som kom till grönländarna . Det finns de som hävdar att det kulturella övergrepp som kristendomen begick mot våra förfäders kultur inte gör något , fortsatte hon, och sade att försoning är en av de viktigaste sakerna för hennes regering i arbetet med att säkra en i alla avseenden hållbar utveckling på väg mot självständighet. En förutsättning för att kunna delta i en likaberättigad dialog med goda grannar och folk från andra länder var att man vet vem man är. För var visionen om det nordiska samarbetet att fortsätta ett förtroendefullt samarbete, att kunna diskutera och lösa oenighet genom dialog och med respekt för varandra. Visionen innehöll naturligtvis också det sista och avgörande steget: Att går över till fullt medlemskap i det nordiska samarbetet. Med all respekt för det nordiska samarbetet var bilaterala avtal med EU och försvarsavtalet med de viktigaste utrikespolitiska avtalen för del. Därefter berörde Aleqa Hammond samarbetet i . Hon sade att nu arbetade man både i och i ministerrådet för att kunna tala med en röst även i . Det var alltså en del av hennes vision för det nordiska samarbetet att utveckla roll som regional aktör. Nästa steg kunde vara en nordatlantisk drönarskvadron, menade hon. Med en sådan skulle man mycket billigare än med konventionellt flyg övervaka den ökande aktiviteten till lands och till sjöss i vår del av det arktiska området. Sigmundur Davíð Gunnlaugsson, statsminister, började med att peka på att dagens unga i möter en något mörkare bild när västvärldens länder slåss mot ekonomiska kriser. Många har svårt att hitta ett arbete som motsvarar deras utbildning. Att samarbeta har alltid varit det bästa sättet för oss att hitta lösningar, fortsatte han. Vi borde lära oss av varandra hur saker fungerar bäst, och röja bort de gränshinder som slår hårdast mot de unga. För att möta de utmaningar står inför behövde man rikta uppmärksamheten mot flera olika områden, som utbildning och forskning, innovation och nytänkande, och att stärka den nordiska konkurrenskraften gentemot och världen. Vidare borde tvärsektoriellt samarbete uppmuntras på alla fronter, liksom att uppmuntra kultur i alla dess former och arbeta för mångkulturell respekt. är och förblir eftertraktansvärd för unga så länge vi politiker ser till att det blir så, sade han avslutningsvis. lantråd betonade att även om det var viktigt att tala om de utmaningar vi står inför borde det inte göras i alltför dystra ordalag. Också hon pekade på att är ett starkt samhälle vars länder ligger i topp i nästan varje internationell jämförelse. Den nordiska modellen var här för att stanna och utvecklas. Därefter nämnde hon särskilt två utmaningar: Den nordiska modellen präglas av och fungerar så länge den är jämlik. För att den nordiska modellen fortsättningsvis skulle ge en god ekonomisk och social utveckling måste vi arbeta mer gemensamt för att bekämpa ökade klyftor och också arbeta mot fattigdom, arbetslöshet och ojämlikhet. En annan trend som var viktig att diskutera och gemensamt bekämpa var urbaniseringen, som för del handlade om att leva nära en som växer kolossalt. På landsbygden bor allt färre; tjänster, service och arbetsplatser försvinner. Vi ska tro på befolkningens kunskap och deras möjligheter att vara innovativa och omvandla kunskap till företagsamhet och nya jobb, och vi ska investera i de ungas utbildning och möjligheter att utveckla sina talanger så att de är starka på dagens och morgondagens arbetsmarknad, avslutade hon. Den sista i raden av regeringschefer som tog ordet i denna debatt var statsminister , som hade tillträtt sitt ämbete före sessionen. Hon började med att deklarera att den nya norska regeringen ville stärka och vara en aktiv deltagare i . Vi kan finna fler arenor där det nordiska samarbetet kan göra skillnad, till gemensam nytta för invånare, menade hon. Det skulle bli en utmaning för alla de nordiska länderna att säkra en hög produktivitetstillväxt . En stark satsning på kunskap och kompetens skulle stärka möjligheterna för både barn och unga, men också vuxna, och ge fler en väg in i både samhällsliv och arbetsliv. Den ökade radikaliseringen och våldsamma extremismen i de nordiska länderna gjorde det viktigt att ta på allvar att många upplever att deras tillhörighet till samhället inte är bra nog, sade hon, och påpekade att arbetslösheten bland unga är högre än i andra åldersgrupper, och särskilt hög bland ungdomar med invandrarbakgrund. En annan utmaning som måste tas på största allvar är att många unga inte fullföljer en gymnasieutbildning, som vi vet att morgondagens arbetsliv kommer att kräva mer kompetens. betonade att de ungdomskullar som ska möta framöver kommer att vara de mest mångfaldiga vi har haft. Därför måste vi anpassa och sörja för en flexibel och varierad undervisning och för kvalitet i våra utbildningsvägar. Hon ansåg att det nordiska samarbetet skulle vara betydelsefullt på alla dessa områden. Efter regeringschefernas inledningar följde debatt. Inläggen från såväl partigruppernas talespersoner som från övriga debattdeltagare fick ofta formen av att man från den egna utgångspunkten – nationellt eller partipolitiskt – ställde mer eller mindre kritiska frågor till en eller flera statsministrar. , som talade för den socialdemokratiska gruppen, inledde med att säga att den nordiska supermodell som hade lovprisats i statsministrarnas inlägg undergrävs av privatisering på hälsoområdet och på skolområdet, och önskade mot bakgrund av aktuella exempel få en kommentar från statsminister till frågan om privata internationella firmor i den nordiska välfärden. Han frågade vidare om statsministrarna var reda att sätta till medel för visionerna om nordiskt samarbete. Avslutningsvis efterlyste han – mot bakgrund av att debatten handlade om ungdomen och de ungas situation, och eftersom ungdomsarbetslösheten varit högst i – besked av statsminister om vad han hänvisade till när han sade att vi kunde lära av varandra för att bekämpa den. Även mittengruppens talesperson (C) riktade sig främst till statsminister . Hon pekade på att samtliga statsministrar vid session 2011 hade markerat vikten av att värna, försvara och utveckla de grundläggande värderingarna i det nordiska välfärdssystemet. Detta bygger på öppenhet, tolerans, jämställdhet och nyfikenhet, sade hon, och det ställer krav på oss att ständigt motarbeta dem som vill sätta unga mot unga och dem som vill dela upp nordiska invånare i vi och dem. Hon hänvisade till att det svenska presidentskapet i ministerrådet prioriterat ambitionen att minska utanförskapet för unga, och i det sammanhanget markerat vikten av att se alla, oberoende av vilken geografisk hemvist man har haft , och frågade statsminister vilka resultat de svenska ambitionerna om det kosmopolitiska hade gett . (M), som talade för den konservativa gruppen, sade sig ha en utmaning i att flertalet av statsministrarna kom från hans egen partigrupp, och att så var det i de flesta välfärdssamhällen av modernt västeuropeiskt snitt. Han nämnde att debatten rörde ungdomens , men också den demografiska utmaningen med en åldrande befolkning. En annan utmaning var den demokratiska: Som påpekats från , där man har talat om försoning, bör man inse att det som håller samman de nordiska samhällena är att vi är tillitsekonomier – vi bygger på tillit mellan människor. Han frågade den enda socialdemokratiska statsministern från hur vi kunde överlämna fortsatta tillitsekonomier också till de kommande generationerna. Den vänstersocialistiska gröna gruppens talesperson Høgni sade att alla statsministrar hade framhållit den nordiska modellen som en stor succé, men att det lät som om det var en gången tids stora och solidariska välfärdsordningar man hyllade. Som hans grupp såg det var man nu i färd med att avveckla den nordiska modellen genom att privatisera naturresurser i stora delar av , och genom att privatisera grundläggande välfärdsordningar, dvs. att internationella och nationella företag ska göra profit på välfärdsordningarna. Sist av partigruppsföreträdarna kom från gruppen nordisk frihet, som bildats . Hon menade att bidrar till att ge goda bostäder till de unga, gratis utbildning och ekonomiskt stöd, men att den nordiska modellen tyvärr hotades och utmanades av EU. Där fanns en helt annan syn på förhållandet mellan stat, välfärd och medborgare. såg vi att en massa människor kom från andra europeiska länder, vilket bidrog till att undergräva våra skattefinansierade nordiska välfärdssystem. Vi såg unga människor som inte kan få jobb för att det är billigare att anställa östeuropeisk arbetskraft. I och med att de kan få barnbidrag och sjukförsäkring och gratis läkarhjälp var det attraktivt för dem, men dåligt för de unga i , fortsatte hon. menade alltså att det fanns ett gemensamt behov i av att utveckla skyddsregler för att vi skulle kunna säkra det välfärdssystem som har byggts upp . Efter partigruppsföreträdarna tog ytterligare närmare 20 medlemmar ordet. Flertalet inlägg hade formen av frågor till en eller flera statsministrar. De rörde bl.a. de införda tullhöjningarna i , konsekvenserna av att Självstyret i hade beslutat att upphäva förbudet mot uranbrytning och syn på de utrikes- och säkerhetspolitiska aspekterna av det, varför tre nordiska EU-länder deltog i sanktioner mot i samband med fiskerikonflikten, och om det att ett visst yttrande hade klippts bort i ett norskt tv-program inte innebar en inskränkning av yttrandefriheten. Vidare ställdes frågor om ett ökat samarbete för en öst–västlig transportled på , om möjligheter till ett ökat nordiskt samarbete om hälso- och sjukvård, om samarbete mot EU:s tendens att detaljreglera, om genomförandet av EU:s svaveldirektiv och om neddragningen av Nordiska ministerrådets budget. Enligt den rotationsordning som tillämpas var det tur att, efter , ta över ordförandeskapet i följande år. Som brukligt presenterade därför det tillträdande ordförandelandets statsminister det program som skulle vara ledstjärna för arbetet följande år. Statsministern inledde med att påminna om att förra gången hade lagt fram ett ordförandeprogram för , nämligen 2008, var det i skuggan av den isländska banksektorns kollaps. Mycket hade gått bättre i de gångna fem åren än många förväntat sig. Rubriken – livskraft kunde beskriva den våg av positivitet och optimism som vi gärna ser komma i . Rubriken syftade också på de värdefulla resurser länderna råder över: Skogarna, metallerna, fisken och energin. Och man fick inte glömma den resurs som kan skapa nya värden, nämligen människor, som är både välutbildade, idérika och talangfulla. Dessa rika resurser kunde emellertid utnyttjas bättre än , menade han. Med projektet ville fokusera på biologiska resurser – i luften, till lands och till havs – och ett bättre utnyttjande av dem. Grön tillväxt och hållbar utveckling skulle gå hand i hand i det projektet, för man anser att det är viktigt att blir en föregångsregion på området. Ett annat huvudområde var det nordiska kultursamarbetet, som alltid präglats av stor grokraft. Kreativa näringar hade haft stor framgång i hela . Ett särskilt projekt på kulturområdet var Nordisk playlist, som skulle stärka den nordiska musikmarknaden och väcka uppmärksamhet kring nordisk musik. Genom att använda ny teknologi skulle man skapa en plats där invånare kan följa med i det som är aktuellt och spännande på den nordiska musikscenen. Syftet med projektet var att främja nordisk musik både i och utanför , och därmed bana väg för export. Vi har stora förväntningar på projektet eftersom det kan appellera till unga människor i och öka intresset för nordiskt samarbete, sade Sigmundur Davíð Gunnlaugsson. Han fortsatte med att peka på den politiska enigheten i om välfärdssamhället. Med sitt initiativ Nordisk välfärdsvakt ville ordförandeskapet bl.a. utveckla välfärdindikatorer som kan användas vid politikutformning och initiativ på välfärdsområdet i . Vidare skulle det isländska ordförandeskapet genomföra den nya organisationen för det nordiska gränshinderarbetet. Det var viktigt att det nya får en bra start. I samband med gränshinderarbetet ville statsministern citera Laxness: Det första är viljan, resten är teknik. Avslutningsvis nämnde Sigmundur Davíð Gunnlaugsson de nya riktlinjerna för ministerrådets samarbete med grannländer och -regioner. Också det västnordiska samarbetet och samarbetet med grannarna i väst låg varmt om hjärtat, och man ville gärna bidra till att det intensifieras. Nordiska ministerrådets arktiska samarbetsprogram skulle revideras . skulle lägga stor vikt vid att ministrarna deltar i de nordiska ministermötena . Det nordiska samarbetet är unikt på så många sätt, så låt oss värna om det och ge det den prioritet som det förtjänar, avslutade den isländske statsministern. När presidiets talesperson, den blivande rådspresidenten (S), kommenterade presentation sade hon först att hon verkligen uppskattade den samlande rubriken för programmet, Gro-kraft – livskraft. Den sammanfattade på ett bra sätt det vi tycker att vårt 60-åriga nordiska samarbete är och vad det ger oss alla: Grokraft och livskraft i . Hon underströk att det parlamentariska stödet och förankringen är avgörande för att samarbetet ska fungera väl och ge resultat på ministernivå. Det svenska ordförandeprogrammet i , som hon skulle presentera senare under sessionen, skulle vara kopplat till det nuvarande norska programmet, men också anknyta till de röda trådarna i det isländska. Hon såg därför fram emot att samverka med Sigmundur Davíð Gunnlaugsson kring det programmet. Utrikes- och säkerhetspolitisk redogörelse Under den övergripande dagordningspunkten Internationellt samarbete lades utrikes- och försvarsministrarnas redogörelser fram muntligen, och vidare presenterades de skriftliga redogörelserna om det nordiska EU-samarbetet och om Nordiska ministerrådets insatser för att bekämpa människohandel. hade förslag till nya riktlinjer för Nordiska ministerrådets samarbete med , och utarbetats, liksom för samarbetet med nordvästra . Vidare fanns förslag om riktlinjer för ministerrådets aktiviteter i . Ett flertal nordiska utrikesministrar, ordföranden i Nordefco, försvarsminister och flera samarbetsministrar deltog i debatten, liksom ett stort antal parlamentariker. Under denna punkt hade även internationella gäster möjlighet att göra inlägg. Debatten inleddes med att utrikesminister (M) presenterade redogörelsen för det nordiska samarbetet på det utrikes- och säkerhetspolitiska området. Han sade att vårt engagemang för vår omvärld börjar i vårt närområde, och tog först upp det avslutade svenska ordförandeskapet i . Under de nordiska ordförandeskapen hade fått ett genomslag i den globala politiken; ett sekretariat har upprättats och har två bindande avtal förhandlats och undertecknats, påpekade . En annan organisation i och dess närområde är ; samarbetet där bidrar till miljön, till ekonomisk och social utveckling och till gemensam säkerhet i vårt närområde. Vidare nämnde han Östersjöstaternas råd som behandlar gemensamma frågor som rör ett av världens viktigaste handelsområden. Samarbetet inom ramen för den nordliga dimensionen hade bidragit till att öka EU:s engagemang för norra och samarbetet mellan länderna i regionen. Det viktiga nordisk-baltiska samarbetet fortsatte utvecklas, och hade man hållit ett gemensamt möte med NB8 och länderna i Visegradgruppen – , , och . Ett nästa möte planerades i . De nordiska utrikesministrarnas samarbete var emellertid inte bara inriktat på vårt eget närområde, fortsatte . De hade diskuterat vad länderna kan göra gemensamt för att möta olika utmaningar på skilda håll i världen. I Friends of Syria-gruppen hade de och de baltiska grannarna talat gemensamt till stöd för en politisk lösning av konflikten i , det nordiska nätverket för medling hade träffats i och för att utbyta information och erfarenheter, och en rad nordiska anföranden hade hållits i . När de gällde fredsfrämjande insatser hade , , och ett samordnat styrkebidrag till ISAF i norra (Nordic-Baltic Transition Support Unit) – ett samarbete som avsågs fortgå . Man undersökte möjligheterna att erbjuda ett gemensamt nordiskt styrkebidrag till FN, och arbetade gemensamt för att utveckla FN:s fredsfrämjande styrkors förmåga genom kapacitetsuppbyggnad, metodutveckling och utbildning. fortsatte med att nämna att de nordiska utrikesförvaltningarna fördjupar sitt arbete för gemensam resursanvändning och ökad effektivitet. Det bidrar till en bredare nordisk diplomatisk närvaro och ett ökat nordiskt inflytande i vår omvärld. Samarbetet finns på ett trettiotal orter runt om i världen och kunde utökas till ytterligare ett antal platser i och . Det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet ger resultat, sade avslutningsvis. Det är ett informellt och praktiskt samarbete som skapar mervärde. Det nordiska säkerhetspolitiska samarbetet stärker säkerheten i vår egen region och främjar som en aktiv deltagare och partner för säkerhet i internationella frågor. Och det nordiska samarbetet väcker intresse också på andra håll i världen. I detta samarbete uppskattade utrikesministrarna det starka stöd som uttryckts från parlamentarikerna. samarbetsminister gjorde i denna debatt ett inlägg om jämställdhet, som var en del av hans ansvarsområde i den danska regeringen. borde hålla fast vid jämställdhet som ett grundläggande värde och använda det aktivt för att marknadsföra den nordiska supermodellen. De nordiska länderna behövdes i den globala debatten om jämställdhet. Även om man kan se många framsteg för kvinnor världen över upplever man också ett stigande motstånd mot kvinnors rättigheter och mot att bryta ned traditionella könsroller. Det finns en olycklig allians mellan en rad konservativa länder som försöker rulla tillbaka kvinnors rättigheter och underordna dem religiösa och kulturella uppfattningar, sade han. hade man i FN kunnat hålla emot denna tendens, och här hade det aktiva nordiska samarbetet varit starkt bidragande. Därefter följde ett anförande av den nytillträdde norske utrikesministern . Han uttryckte inledningsvis sin glädje över att se klara framsteg i det nordiska samarbetet på det utrikes- och säkerhetspolitiska området, och betonade att ett stärkt nordiskt samarbete om säkerhetspolitiken stöder och kompletterar FN, Nato och EU. Det var till allas fördel även om man hade olika anknytningsformer till både EU och Nato. gick sedan över till att säga något om de nordiska utrikesministrarnas diskussioner om den humanitära katastrofen i . Miljoner hade flytt landet, men det fanns också miljoner inne i som har fördrivits från sina hem. Det måste nu skapas ett momentum för tillträde för humanitär hjälp till . De nordiska utrikesministrarna skulle stå upp för detta för att hålla trycket uppe i FN. Utrikesministrarna kunde också se att den allvarliga situationen i nu spred sig i hela regionen. Därför var det viktigt att också ställer upp för , för och för de andra länder som har drabbats av denna utveckling, liksom att stödja FN och FN-medlaren arbete. Avslutningsvis pekade på utrikesminister initiativ för att återuppta förhandlingarna mellan och om en tvåstatslösning. De förhandlingarna kräver fullt stöd från det internationella samfundet. leder Givarlandsgruppen, som skulle kunna spela en viktig roll för att understödja Kerrys initiativ. En försvagad ekonomi som begränsade de palestinska självstyrelsemyndigheternas förmåga skulle snabbt kunna skapa oro på och komplicera förhandlingarna. Därför var det viktigt att palestinierna tillförs finansiella resurser i denna viktiga fas. var det viktigt att bosättningsaktiviteterna stannar upp och inte påverkar förhandlingsprocessen negativt. Nordisk samordning, gemensamt nordiskt handlande och en nordisk röst räknas internationellt och man lägger märke till den, avslutade utrikesminister. Presidiets talesperson (M) påminde om att i skugga fick ha försvars-, utrikes- och säkerhetsfrågor som ickefrågor, men att har de verkligen hamnat i kärnan av de nordiska samtalen.