frsrdg · H204RS1 · 2014-12-15 00:00:00 — 3.2,av tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ som har utbetalats –2009 och arvode enligt 1 § 3 nämnda lag i dess lydelse före för uppdrag i revisorer –. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 5 § första stycket ersättningslag. En skillnad jämfört med den tidigare bestämmelsen är att arvode enligt 1 § 6 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen) har tagits bort i punkten 3. Ändringen är en följd av att den del i arvodeslagen som rör arvoden i har förts in i den nya ersättningslagen (se bland annat 3 kap. 2 §). Paragrafen har ändrats redaktionellt genom att den har delats upp i flera paragrafer (se kommentarerna till 6 och 7 §§). 6 § Med tid som ledamot enligt 5 § 2 ska tid med sjukpension jämställas, men tid med sjukpension som grundas på talmansarvode ska jämställas med tid som talman. Med tid som ledamot enligt 5 § 2 ska också jämställas tid som ledamot av före . Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 5 § andra och tredje styckena ersättningslag men den har ändrats redaktionellt och språkligt (se kommentarerna till 5 och 7 §§). 7 § Pensionsrätt enligt 5 och 6 §§ ska inte tillgodoräknas, om ledamoten har rätt till egenpension enligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter eller motsvarande äldre lagstiftning. Pensionsrätt enligt 5 och 6 §§ ska inte heller tillgodoräknas för tid som tillgodoräknas ledamoten som pensionsgrundande enligt artikel 28 i beslut nr 684/2005/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 5 § fjärde och femte styckena ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt (se kommentarerna till 5 och 6 §§). 8 § Ålderspension ska utgöra summan av de pensionsrätter som tillgodoräknas multiplicerat med 1,19. Varje pensionsrätt ska räknas om med förändringen av inkomstindex mellan det år pensionsrätten avser och det år ålderspensionen börjar betalas ut. Pensionsrätt enligt 5–7 §§ ska vid omräkningen anses avse 2009. Om balansindex har fastställts ålderspensionen börjar betalas ut, ska beräkningen i stället göras med hänsyn till detta index. Om pensionsrätt tillgodoräknas för fler än 360 månader, ska ålderspensionen grundas endast på pensionsrätterna . Pensionsrätt som tillgodoräknas enligt 5–7 §§ ska anses avse det antal månader som motsvarar antalet tjänstgöringsdagar enligt 5 § 1 och 2 delat med 30,4. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 6 § ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt. 9 § Om ålderspensionen börjar tas ut före den månad då ledamoten fyller ska pensionen minskas för som återstår till den månad då han eller hon fyller . Om uppehåll görs i utbetalningen före den månad då ledamoten fyller , ska ålderspensionen, när den åter betalas ut, minskas för som den har tagits ut och som vid den fortsatta utbetalningen återstår till den månad då ledamoten fyller . Till den del ålderspensionen grundas på pensionsrätt för tid efter det tidigare uttaget ska minskningen inte avse det antal månader som ålderspensionen tidigare tagits ut. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 7 § ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt. 10 § Ålderspensionen ska räknas om med hänsyn till förändringen av inkomstindex och det år som pensionsutbetalningen avser dividerat med talet 1,016. då balansindex har fastställts ska beräkningen i stället göras med hänsyn till detta index. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 8 § ersättningslag. Den har ändrats språkligt. 11 § En ledamot som vid sin avgång, dock senast vid utgången av /14, har fyllt och fullgjort minst sex i har rätt till ett tilläggsbelopp till ålderspensionen enligt vad som anges i denna paragraf och i 12 §. 2014/15:RS1 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Tilläggsbeloppet ska utgöra skillnaden mellan jämförelsebeloppet enligt 13–17 §§ eller 18 § och ålderspensionen . Om ålderspensionen har tagits ut före den månad då ledamoten fyller , ska det bortses från den minskning som detta leder till. I antalet fullgjorda i enligt första stycket ska inräknas tid som ledamot av före . I antalet fullgjorda i ska också inräknas tid då en ledamot har varit statsråd, om statsrådstiden har påbörjats och inte gett rätt till statsrådspension. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 9 § första till tredje styckena ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt har den förändrats genom en uppdelning i flera paragrafer (se kommentaren till 12 §). 12 § ska inte betala tilläggsbelopp för tid före den månad då ledamoten fyller . Tilläggsbelopp ska inte heller betalas till en ledamot som har rätt till egenpension enligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter eller motsvarande äldre lagstiftning. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 9 § fjärde och femte styckena ersättningslag. Den har ändrats språkligt och redaktionellt (se kommentaren till 11 §). 13 § Jämförelsebeloppet ska beräknas som antalet fullgjorda , högst tolv, i , senast vid utgången av /14, delat med talet tolv och multiplicerat med av den del av underlaget enligt 14 § som inte överstiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp, av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 förhöjda prisbasbelopp, och av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 förhöjda prisbasbelopp. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 10 § första stycket ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt. Redaktionellt har ändringar gjorts genom att paragrafen har delats upp i flera paragrafer (se kommentarerna till 14–17 §§). 14 § Underlaget för beräkningen av jämförelsebeloppet enligt 13 § ska utgöras av medeltalet av de arvoden enligt 15 § som en ledamot har haft under fem kalenderår närmast före avgångsåret. Arvodena ska därvid räknas om till nivån för det sista kalenderåret före avgångsåret med hjälp av prisbasbeloppet. Kan en ledamot inte tillgodoräknas arvoden för fem kalenderår enligt första stycket, ska underlaget enligt 13 § utgöras av medeltalet av beloppen för de hela kalenderår som kan tillgodoräknas. Kan endast ett helt kalenderår tillgodoräknas, ska underlaget utgöras av arvodet för . Kan inte ett helt kalenderår tillgodoräknas, ska underlaget utgöras av det genomsnittliga arvodet för de hela kalendermånader som kan tillgodoräknas multiplicerat med tolv. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 10 § andra stycket ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt har den delats upp i flera paragrafer (se kommentarerna till 13 och 15–17 §§). 15 § Arvode som avses i 14 § är 1.talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2.ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3.tilläggsarvode enligt 3 kap. 2 §, och 4.arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 5.arvode enligt 2 kap. 2 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , och 6.arvode till statsråd, om statsrådstid inräknas enligt 16 §. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll delvis 8 kap. 10 § tredje stycket ersättningslag. En ändring har gjorts i punkten 4 eftersom arvode enligt tidigare 1 § 6 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ har förts in i 3 kap. 2 § i den nya ersättningslagen (se punkten 3). Som en redaktionell ändring har paragrafen delats upp (se kommentarerna till 13, 14, 16 och 17 §§). 16 § I antalet fullgjorda i ska inräknas tid som ledamot av före . I antalet fullgjorda i ska också inräknas tid då en ledamot har varit statsråd, om statsrådstiden har påbörjats och inte har gett rätt till statsrådspension. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 10 § fjärde stycket ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt (se kommentarerna till 13–15 och 17 §§). 17 § Jämförelsebeloppet ska anknytas till prisbasbeloppet för året före avgångsåret och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 10 § femte stycket ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt (se kommentarerna till 13–16 §§). 18 § Vid beräkning av tilläggsbelopp för den som har varit talman ska jämförelsebeloppet, om det blir högre än beloppet enligt 13–17 §§, utgöras av det belopp som han eller hon skulle ha fått i talmanspension från och med den månad då han eller hon fyller enligt de bestämmelser om talmanspension som gällde vid utgången av 2009. Paragrafen, som till sitt innehåll motsvarar 8 kap. 11 § ersättningslag, har ändrats språkligt och redaktionellt. 19 § Ålderspension ska betalas tidigast från och med den månad då ledamoten fyller och längst till och med den månad då ledamoten avlider. Ålderspension ska inte betalas med talmansarvode eller ledamotsarvode. Ålderspension ska inte heller betalas med arvode eller övergångsersättning enligt beslut nr 684/2005/EG, Eu- ratom av om antagande av ledamotsstadga. Ålderspension understigande 0,025 inkomstbasbelopp ska inte betalas ut. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 8 kap. 12 § ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och rubriken har ändrats. 20 § Den som vill ha ålderspension ska ansöka om det hos . Ålderspension ska tidigast betalas från och med den månad då ansökan kommer in till . Paragrafen har ändrats på så sätt att det direkt i författningstexten anges att ansökan om ålderspension ska göras hos . Detta följer av den överenskommelse som finns mellan och . I övrigt motsvarar paragrafen 8 kap. 13 § ersättningslag. Överväganden finns i avsnitt 5.1.2. 1 § En ledamot har rätt till sjukpension för tid då han eller hon får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. För rätt till sjukpension enligt första stycket krävs det att arbetsförmågan på grund av sjukdom eller någon annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan har blivit helt eller i det närmaste helt nedsatt och att arbetsförmågan oavbrutet är nedsatt i sådan omfattning till dess att han eller hon får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 9 kap. 1 § ersättningslag. Den har ändrats språkligt och redaktionellt. 2 § ska betala sjukpension längst till och med månaden före den månad då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 9 kap. 2 § ersättningslag, men den har ändrats språkligt och redaktionellt. 3 § Underlaget för sjukpensionen ska utgöras av de arvoden som avses i 9 kap. 4 § första stycket för den månad då arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt nedsatt, multiplicerat med tolv, men underlaget ska endast utgöras av arvode som avses i 9 kap. 4 § första stycket 1 och 2. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 9 kap. 5 § andra stycket ersättningslag. Bestämmelserna i 9 kap. 5 § har delats upp i två paragrafer där underlaget för sjukpensionen behandlas i denna paragraf och sjukpensionens storlek har tagits in i 4 §. 4 § Sjukpension ska utgöra av den del av underlaget enligt 3 § som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, av den del av underlaget enligt 3 § som överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, och 3.37,av den del av underlaget enligt 3 § som överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 9 kap. 5 § första stycket ersättningslag (se kommentaren till 3 §). 5 § Sjukpension ska på ett underlag enligt 3 § upp till 7,5 prisbasbelopp minskas med sådan ersättning enligt socialförsäkringsbalken på grund av arbetsskada som avser samma inkomstbortfall som sjukpensionen. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 9 kap. 6 § ersättningslag. Den har ändrats språkligt och redaktionellt. 6 § Sjukpensionen ska anknytas till prisbasbeloppet då arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt nedsatt och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 9 kap. 7 § ersättningslag. Den har ändrats språkligt. 7 § Den som vill ha sjukpension ska ansöka om det hos . Sjukpension ska inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. Paragrafen har ändrats på så sätt att det direkt i författningstexten anges att ansökan om sjukpension ska göras hos (). Detta följer av den överenskommelse som finns mellan och . I övrigt motsvarar paragrafen 9 kap. 8 § ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt. Överväganden finns i avsnitt 5.1.2. 8 § Den som får sjukpension är skyldig att senast inom en månad från beslut anmäla till att sjukersättningen eller aktivitetsersättningen upphör eller att hel sådan förmån minskas till partiell förmån. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 9 kap. 9 § första stycket ersättningslag med den ändringen att anmälan ska skickas till . En uppdelning av 9 kap. 9 § har gjorts genom att anmälningsskyldighet och återkrav nu finns i två olika paragrafer (dvs. denna 8 § och 9 §). Överväganden finns i avsnitt 5.1.2. 9 § Har sjukpension felaktigt betalats ut på grund av att anmälningsskyldigheten inte fullgjorts, ska pensionstagaren betala tillbaka det felaktigt utbetalda beloppet. På det återkrävda beloppet ska ränta tas ut efter den räntesats som anges i räntelagen (1975:635) från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats. Återkravet och kravet på ränta får efterges helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 9 kap. 9 § andra och tredje styckena ersättningslag (se kommentaren till 8 §). Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt. 1 § ska betala efterlevandepension efter den som vid sin död 1.var ledamot av , 2.fick sjukpension enligt denna lag, eller 3.fick ålderspension enligt denna lag som överstiger 1,5 inkomstbasbelopp. Med den som avses i första stycket 3 ska jämställas den som har fyllt och hade haft rätt till ålderspension som överstiger 1,5 inkomstbasbelopp om pensionen hade börjat tas ut. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 1 § ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt. 2 § ska betala efterlevandepension till en efterlevande maka eller make som stadigvarande sammanbodde med ledamoten, när ledamoten avled. Med efterlevande maka eller make jämställs en ogift person som stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot, när ledamoten avled. Detta gäller dock bara om personen har varit gift med eller har eller har haft barn med den ledamot som avlidit eller, när dödsfallet inträffade, väntade barn med ledamoten. ska betala efterlevandepension också till efterlevande barn. Paragrafens första och andra stycken motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 2 § ersättningslag. 2014/15:RS1 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR I tredje stycket erinras om att också efterlevande barn har rätt till efterlevandepension. Tillägget i tredje stycket innebär inte någon ändring i sak utan endast ett förtydligande av vad som gäller i fråga om efterlevandepension. Paragrafen har ändrats språkligt. 3 § ska betala efterlevandepension till maka eller make från och med månaden efter dödsfallet och därefter enligt vad som föreskrivs i 4 § första stycket. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 3 § första stycket första meningen ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt genom en uppdelning av paragrafen (se kommentarerna till 4–6 §§). 4 § Utöver efterlevandepension enligt 3 § ska sådan pension betalas till maka eller make från och med det sjunde året efter den månad då dödsfallet ägde rum, om den ledamot som har avlidit var född eller tidigare, och hade fullgjort minst sex i . Detta gäller dock bara om äktenskapet har ingåtts eller samboförhållandet har inletts och senast den dag då ledamoten fyllde . Efterlevandepension enligt denna paragraf ska längst betalas till dess den efterlevande makan eller maken ingår äktenskap. I antalet fullgjorda i ska inräknas tid som ledamot av före . Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 3 § andra och fjärde styckena ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt (se kommentarerna till 3, 5 och 6 §§). 5 § Efterlevandepension till barn ska längst betalas till och med den månad då barnet fyller . Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 3 § första stycket andra meningen ersättningslag. För att öka förståelsen av bestämmelsen har utbetalningstiden för efterlevandepension till barn tagits in i en egen paragraf (se kommentarerna till 3, 4 och 6 §§). 6 § Efterlevandepension ska längst betalas till och med den månad då den som har rätt till pensionen avlider. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 3 § tredje stycket ersättningslag. I paragrafen begränsas utbetalningstiden för efterlevandepension till make, maka, sambo och barn enligt 3–5 §§. Det är den först inträffade tidpunkten i 3–6 §§ som bestämmer när efterlevandepensionen ska upphöra att betalas ut. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt (se kommentarerna till 3–5 §§). Efterlevandepension efter den som vid sin död var ledamot av 7 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 1 ska betalas till maka eller make under tid som avses i 3 § med 1.ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp och av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp och av denna del av underlaget och 3.22,av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp och av denna del av underlaget . Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 4 § första och andra styckena ersättningslag. En uppdelning av paragrafen har gjorts för att öka läsförståelsen (se kommentarerna till 8–10 §§). I denna paragraf behandlas efterlevandepension efter den som vid sin död var ledamot av till make eller maka. Paragrafen har ändrats språkligt. 8 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 1 ska betalas till barn under tid som avses i 5 § med av underlaget enligt 10 § till den del det inte överstiger 7,5 inkomstbasbelopp, av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och 3.12,av underlaget enligt 10 § till den del det överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 4 § tredje stycket ersättningslag och innehåller bestämmelser om efterlevandepension till barn efter den som vid sin död var ledamot av . Den har ändrats språkligt och redaktionellt (se kommentarerna till 7, 9 och 10 §§). 9 § Om det inte finns någon efterlevande make ska belopp enligt 7 § tillfalla de barn som har rätt till efterlevandepension enligt 8 §. Ett belopp som är gemensamt för flera barn ska delas lika mellan dem. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 4 § fjärde stycket ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt (se kommentarerna till 7, 8 och 10 §§). 2014/15:RS1 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 10 § Underlaget för efterlevandepensionen ska utgöras av arvode som avses i 9 kap. 4 § första stycket och som betalades ut vid dödsfallet. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 4 § femte stycket ersättningslag. Den har ändrats språkligt och redaktionellt (se kommentarerna till 7–9 §§). Efterlevandepension efter den som vid sin död fick sjukpension eller ålderspension enligt bestämmelser i denna lag 11 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 2 och 3 till maka eller make ska betalas under tid som avses i 3 § av den sjukpension eller ålderspension som betalades ut vid dödsfallet. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 5 § första och andra styckena ersättningslag. Syftet med uppdelningen av paragrafen är att öka läsförståelsen (se kommentarerna till 12 och 13 §§). I denna paragraf behandlas efterlevandepension till make eller maka efter den som vid sin död fick sjukpension eller ålderspension enligt bestämmelser i denna lag. Paragrafen har ändrats språkligt. 12 § Efterlevandepension efter den som avses i 1 § första stycket 2 och 3 till barn ska betalas under tid som avses i 5 § av den sjukpension eller ålderspension som betalades ut vid dödsfallet. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 5 § tredje stycket ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt (se kommentarerna till 11 och 13 §§). 13 § Om det inte finns någon efterlevande make, ska belopp enligt 11 § tillfalla de barn som har rätt till efterlevandepension enligt 12 §. Ett belopp som är gemensamt för flera barn ska delas lika mellan dem. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 5 § fjärde stycket ersättningslag, men har ändrats språkligt och redaktionellt (se kommentarerna till 11 och 12 §§). Efterlevandepension till maka eller make i vissa fall 14 § ska betala efterlevandepension till maka eller make under tid som anges i 4 § första stycket med ett belopp som följer av 7– 10 §§ eller 11–13 §§, men beloppet ska enligt 7–10 §§ multipliceras med antalet i , högst tolv, som den avlidne hade fullgjort , dividerat med talet tolv. I antalet i ska räknas in tid som ledamot av före . I antalet ska inte räknas in tid som har tillgodoräknats den som har avlidit som pensionsgrundande enligt artikel 28 beslut nr 684/2005/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 6 § ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt. Efterlevandepensionens anknytning till prisbasbelopp 15 § Efterlevandepensionen ska anknytas till prisbasbeloppet då dödsfallet inträffade och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 11 kap. 7 § ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt och redaktionellt. 16 § Den som vill ha efterlevandepension ska ansöka om det hos . Efterlevandepension ska inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. Paragrafen har ändrats på så sätt att det direkt i författningstexten anges att ansökan om efterlevandepension ska göras hos (). Detta följer av den överenskommelse som finns mellan och . I övrigt motsvarar paragrafen 11 kap. 8 § ersättningslag. Den har ändrats språkligt. Överväganden finns i avsnitt 5.1.2. 12 kap. Inkomstgaranti och efterlevandeskydd 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om stöd för övergång till förvärvsarbete, inkomstgaranti och efterlevandeskydd. Bestämmelserna gäller för de ledamöter som har valts in i eller trätt in som ersättare före valet till 2014. Bestämmelserna gäller också för en ledamot som har valts in i genom valet eller inträder senare, om han eller hon har varit ledamot av och har ett beslut om inkomstgaranti samt garantitiden vid återinträdet inte har löpt ut. 2014/15:RS1 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Bestämmelsen i 19 § andra stycket gäller inte för en tidigare ledamot som har ett beslut om inkomstgaranti och garantitiden då inte har löpt ut. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 13 kap. 1 § ersättningslag. Den har ändrats redaktionellt. 2 § Syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet för en avgången ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 13 kap. 1 a § ersättningslag. 3 § När en ledamot som inte har fyllt lämnar ska han eller hon erbjudas ett stöd för att kunna övergå till förvärvsarbete. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 13 kap. 1 b § ersättningslag. 4 § Den som har nyttjat ett erbjudande enligt 3 § ska på begäran av redovisa vilka åtgärder han eller hon har vidtagit för att övergå till förvärvsarbete. Paragrafen, som har ändrats redaktionellt, motsvarar till sitt innehåll 13 kap. 1 c § ersättningslag. 5 § Den som har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i har rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör. I den sammanhängande tiden i inräknas tid som ledamot av före . Rätt till inkomstgaranti gäller inte för tid då ledamoten får ålderspension eller sjukpension enligt bestämmelserna i denna lag. Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 13 kap. 2 § ersättningslag. Den har ändrats språkligt.