frsrdg · H104RS3 · 2014-01-24 00:00:00 — Talmannen leder arbetet i och det får anses självklart att han eller hon samråder såväl med de övriga talmännen som med hovet om planeringen av sammanträdet för öppnande. Kommittén föreslår att nuvarande 2 kap. 4 § om tystnadsplikt för tjänstemän vid kammarens sammanträden inom stängda dörrar utvidgas till att gälla inte enbart tjänstemän i utan även andra tjänstemän som närvarar. Samma ändring föreslås i fråga om tjänstemän som närvarar vid sammanträden i utskott och i . Nuvarande tilläggsbestämmelse 2.5.1 om annonsering av kammarens sammanträden föreslås tas bort eftersom den faller inom ramen för talmannens allmänna beslutanderätt. Nuvarande tilläggsbestämmelse 6.1.2 andra meningen som reglerar att ett beslut om när ett visst interpellationssvar ska avges ska tas upp på föredragningslistan tas enligt kommitténs förslag bort eftersom den bestämmelsen inte längre tillämpas. Nuvarande tilläggsbestämmelse 2.16.2 andra stycket om att ett protokoll från ett sammanträde med kammaren ska justeras inför närvarande ledamöter föreslås tas bort. Det måste anses vara en självklarhet att protokollet justeras inför dem som är närvarande. Nuvarande tilläggsbestämmelse 2.4.1 om åhörare i kammaren ska enligt kommittéförslaget ändras genom att ordet åhörarläktaren tas bort. Det är olämpligt att rumsligt begränsa bestämmelsen till en specifik plats. Kommittén föreslår att nuvarande 4 kap. 19 § första stycket om att utskotten ska samråda med riksdagsstyrelsen innan de fattar beslut om utlandsresor tas bort. Bestämmelsen tillämpas inte på det sätt som den är utformad. Andra stycket tas i förslaget bort från riksdagsordningen och flyttats till instruktionen för . Nuvarande 4 kap. 18 § om att utskott ska följa upp och utvärdera riksdagsbeslut bör enligt kommittén tas bort eftersom denna bestämmelse endast är en upprepning av vad som regleras i regeringsformen. Bestämmelserna som reglerar omröstningsförfarandet med slutna sedlar i kammaren har i kommitténs förslag fått nya lydelser där det inte längre framgår var i plenisalen som de ledamöter som ska assistera vid omröstningen ska placeras. Nuvarande 5 kap. 10 § reglerar att ett ärende bör avgöras under den valperiod då det väcktes. För att tydliggöra bestämmelsens status som huvudregel föreslås i stället att ett ärende ska avgöras inom valperioden. Möjligheten till undantag kvarstår oförändrad. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Nuvarande tilläggsbestämmelse 8.6.1 om den svenska delegationen till har enligt kommittéförslaget ändrats så att valet gäller till dess ett nytt val sker. Bestämmelsen i nuvarande tilläggsbestämmelse 3.8.2 har kompletterats med en rätt för riksdagsstyrelsen att göra framställningar hos i frå- gor som rör ekonomiadministrativ lagstiftning som gäller Riksdagsförvalt- ningen, ombudsmän och . anför att det i stället för en ny riksdagsordning, hade varit bättre att göra nödvändiga förändringar inom ramen för den gällande riks- menar att en ändrad disposition med åtföljande omnumrering av paragraferna gör hänvisningar till äldre bestämmelser i riks- dagstryck och juridisk litteratur mer svårtillgängliga. att förslaget till ny riksdagsordning är välskrivet och väl uppfyller de mål som Angående begreppet proposition i 11 kap. i förslaget finner uni- versitetet att i såväl allmänt som juridiskt språkbruk avser beteckningen pro- position främst regeringens lagförslag till . Som beteckning på för- slag till beslut bör begreppet därför ersättas av ett annat begrepp. att eftersom både kapitel 4 och kapitel 14 innehåller bestämmel- ser om ledningen av bör förhållandet mellan kapitlen förtydligas. Universitet har lämnat vissa ytterligare språkliga och redaktionella syn- punkter på författningsförslagen. anser att förslaget till ny riksdagsordning är ändamåls- enligt eftersom reglerna blir mer lättillgängliga än dagens regler. tillstyrker att reglerna i nuvarande kapitel 10 om behandlingen av frågor i Europeiska unionen integreras i övriga kapitel eftersom EU-samarbetet är en integrerad del av arbete. ombudsmän har anfört att den språkliga justeringen i förslaget till tilläggsbestämmelse 13.2.1 om samråd med en om- budsman om arbetsordningen i förhållande till nu gällande 8.11.1 har innebu- rit att bestämmelsen blir missvisande. tilläggsbestämmelse 8.11.1 oförändrad förs över till den nya riksdagsord- Ombudsmännen har vidare lämnat språkliga synpunkter på förslagen. anser att det bör införas en bestämmelse i lagen (2012:883) med instruktion för med en hänvisning till den bestämmelse i riksdagsordningen som reglerar nämndens samman- anser att den omdisposition av lagen som föreslås på det hela taget fungerar bra. Han menar dock att det hade varit bättre att åtminstone tills vidare behålla ordningen med ett särskilt kapitel för behandlingen av frå- gor i Europeiska unionen. konstaterar vidare att kapitel 2 i förslaget bara innehåller en substantiell bestämmelse, 2 §, medan övriga be- stämmelser är hänvisningar eller upplysningar. Han förordar att 2 kap. 2 § i stället placeras i regeringsformen. anför också att 3 kap. 4 och 5 §§ om förfarandet vid val av talman respektive utseende av valberedning bättre hör hemma i kapitel 13 respektive kapitel 12. Han noterar vidare att 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG avsikten enligt författningskommentaren är att 3 kap. 4 § i förslaget, som reglerar förfarandet vid val av talman, ska motsvara nuvarande 8 kap. 1 §. För att så ska bli fallet anser att det liksom i nuvarande bestämmelse särskilt måste anges att valet gäller till valperiodens slut. I annat fall kommer huvudregeln i 12 kap. 5 § i förslaget att gälla, dvs. att valet gäller till dess att genomför ett nytt val under nästa valperiod. Motsvarande gäller enligt 7 kap. 2 § om förfarandet vid val av utskott. Han noterar slutligen att bestämmelsen i 4 kap. 9 § första stycket om att sammansatta utskott avger betänkanden har tagits bort. Enligt författningskommentaren är skälet till detta att det är en självklarhet att så sker. anser inte att det är en självklarhet, utan att ett tillägg med denna innebörd bör göras i 10 kap. 3 § i förslaget. har lämnat vissa ytterligare redaktionella och språkliga synpunkter på förslagen. Remissinstanserna i övrigt har inte haft några invändningar mot förslagen. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar i huvudsak kommitténs bedömningar i fråga om den lagtekniska, redaktionella och språkliga översynen. Med anledning av vissa remissynpunkter gör riksdagsstyrelsen följande bedömning. har anfört att en ny riksdagsordning med åtföljande omnumrering kan göra regleringen mer svårtillgänglig. Riksdagsstyrelsen konstaterar att det krävs relativt omfattande strukturella ändringar med ny kapitel- och underrubricering och paragrafnumrering för att uppnå en ändamålsenlig lagstiftning som är konsekvent och överskådlig. Mot denna bakgrund anser styrelsen, liksom kommittén, att ändringarna bör genomföras i en ny lag. I sammanhanget vill styrelsen framhålla de omvandlingstabeller mellan det gamla och det nya regelverket som finns som bilaga till framställningen. har även föreslagit att begreppet proposition som beteckning på förslag till beslut i kapitel 11 ersätts av ett nytt begrepp. Riksdagsstyrelsen finner att begreppet proposition är så vedertaget att det inte finns någon anledning att ändra det. I fråga om förhållandet mellan kapitel 4 och kapitel 14 i förslaget, som båda innehåller bestämmelser om ledningen av arbetet i , finns i 4 kap. 4 § en hänvisning till bestämmelserna i kapitel 14. Styrelsen anser inte att det behövs några ytterligare förtydliganden. Enligt bör behandlingen av frågor i Europeiska unionen även i den nya lagen regleras i ett särskilt kapitel. Riksdagsstyrelsen konstaterar att EU-samarbetet är en integrerad del av arbetet i . Styrelsen delar därför kommitténs bedömning att detta bör avspeglas i riksdagsordningen genom att bestämmelserna i nuvarande kapitel 10 förs in i övriga kapitel. Riksdagsstyrelsen anser liksom kommittén att den bestämmelse som reglerar när ordinarie val ska äga rum (2 kap. 2 § i förslaget) liksom ska finnas i riksdagsordningen och inte i regeringsformen. Riksdagsstyrelsen vill framhålla att avsikten är att kapitel 3 i förslaget ska innehålla regler om vad som ska göras vid första och att 3 kap. 4 och 5 §§ om förfarandet vid val av talman respektive utseende av valberedning därför bör placeras i kapitel 3, dvs. i enlighet med kommitténs förslag. anser att det i förslaget till 3 kap. 4 §, som reglerar förfarandet av val av talman, och 7 kap. 2 § om val av utskott bör finnas ett tillägg med innebörd att valen gäller till 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Riksdagsstyrelsen har samma uppfattning och författnings- förslaget har i detta avseende justerats i förhållande till kommitténs förslag. har vidare anfört att det i 10 kap. 3 § bör föras in en bestäm- melse om att sammansatta utskott avger betänkanden. samma bedömning som kommittén, dvs. att det är en självklarhet att så sker. Det framgår också av författningskommentaren att bestämmelsen är avsedd att tolkas på detta sätt. Riksdagsstyrelsen anser liksom ombuds- män att nu gällande tilläggsbestämmelse 8.11.1 oförändrad ska föras över till nya riksdagsordningen varför kommitténs förslag bör ändras i detta avseende. Riksdagsstyrelsen föreslår avslutningsvis vissa ändringar i bilagan till den föreslagna riksdagsordningen om utskottens ämnesområden. en följd av ny lagstiftning, språklig översyn och anpassning till rådande för- Kommitténs förslag till bilaga har därför ändrats i några avseen- 5.2.1 Förenklat beslutsförfarande i kammaren Riksdagsstyrelsens förslag: I riksdagsordningen ska det anges att omröst- ning sker elektroniskt (eller, när det inte kan ske, med namnupprop) och att, om talmannen finner det lämpligt, omröstning i stället får förrättas genom Vid omröstningar i kammaren ska således uppresning normalt inte behöva användas. Närmare bestämmelser om ärendenas avgörande finns i 5 kap. riksdagsord- ningen (RO). Ett ärende i vilket överläggning äger rum får inte tas upp till avgörande förrän kammaren på förslag av talmannen har funnit att överlägg- ningen är avslutad. Ett utskottsbetänkande får avgöras endast vid ett arbets- Om det behövs ska avgörandet av ett ärende delas upp på skilda be- slut, dvs. Huvudregeln är att ärenden avgörs genom acklamation. Om en ledamot begär det, avgörs ett ärende genom omröstning. beslutsregler ska gälla såsom då en kvalificerad majoritet krävs ska omröst- ning alltid äga rum (5 kap. 4 § RO). När ärendet avgörs genom acklamation ska talmannen ställa proposition på varje yrkande som har lagts fram under Propositionen avfattas så att den kan besvaras med ja eller Talmannen tillkännager hur beslutet har blivit och befäster detta med ett Inför alla omröstningar upprättas en omröstningsproposition. ningspropositionen ska godkännas av kammaren innan den får tillämpas. ligt RO tillämpas den s.k. eliminationsmetoden när ett ärende avgörs, dvs. yrkandena elimineras undan för undan genom att två yrkanden alltid ställs En omröstning får ske genom ett uppresningsförfarande. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG uppresning sker ingen rösträkning. Om talmannen efter omröstning med uppresning tvekar om resultatet eller en ledamot begär rösträkning, sker en ny omröstning genom rösträkning. Rösträkningen sker normalt elektroniskt. Är elektroniken ur funktion sker rösträkningen genom namnupprop. Grundlagberedningen anförde att reglerna om detaljerna i omröstningsförfarandet i huvudsak hämtades från gällande rätt. Beredningen förordade således att uppresning skulle behållas som en omröstningsform (prop. 1973:90 s. 557). För att undvika att voteringen blir alltför omfattande har gruppledarna kommit överens om en begränsning av antalet yrkanden. Om ett parti har ett stort antal reservationer i ett betänkande bör man yrka bifall till en eller ett par av dessa (överenskommelse om Arbetsplenum, publicerad , uppdaterad ). Kommitténs överväganden och förslag Kommittén anser att överenskommelser mellan partierna generellt är en lämplig väg för att minska tiden som ägnas åt voteringar. Det kan gälla överenskommelser om att yrka bifall på högst en reservation per parti i ett betänkande och att inte begära rösträkning när utgången är given. Ordningen med uppresning först och rösträkning sedan tar tid. Uppresningen tjänar enligt kommittén ett begränsat syfte och det finns därför skäl att finna en ordning där uppresning normalt inte används. Enligt gällande lydelse av riksdagsordningen får uppresning användas när kammaren fattar beslut (5.6.1 RO). Uppresningen kan alltså sägas vara ett frivilligt inslag. Kommittén bedömer att det formellt inte torde krävas någon ändring i riksdagsordningen för att begränsa uppresningarna. För att markera att uppresning normalt inte ska användas anser dock kommittén att riksdagsordningen bör ändras så att uppresning tydligt blir ett frivilligt inslag. Således bör det i riksdagsordningen anges att omröstning sker elektroniskt (eller, när det inte kan ske, med namnupprop) och att om talmannen finner det lämpligt får omröstning i stället förrättas genom uppresning. En möjlighet är att använda uppresning i början av varje mandatperiod, när många ledamöter är ovana vid voteringsförfarandet. Man kan också tänka sig att voteringarna sker i ett långsammare tempo utan uppresning i början av varje mandatperiod. Remissinstanserna har lämnat förslaget utan erinran. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning i fråga om ett förenklat beslutsförfarande i kammaren. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.2.2 Inkallande av kammaren vid uppehåll Riksdagsstyrelsens bedömning: Förfarandet att inkalla kammaren under ett uppehåll i kammarens arbete är enligt nuvarande ordning i huvudsak effektivt och rättssäkert. För att undvika att ledamöter blir överrumplade av en sådan kallelse bör de ha en rimlig tid på sig för att hinna inställa sig till det första sammanträdet. Riksdagsstyrelsens förslag: Riksdagsordningen ändras så att det införs ett krav på att skälig tid måste förflyta mellan kallelsen och det första sammanträdet. Ett sammanträde för arbetsplenum då arbetsplenum inte ingår i planeringen ska få hållas än från det att ledamöterna underrättades om kallelsen endast om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för att ärendet får avgöras. Kallelser till arbetsplenum under t.ex. augusti månad då plenum hålls för bl.a. interpellationssvar omfattas av bestämmelsen. Enligt 2 kap. 6 § tredje stycket riksdagsordningen får talmannen besluta att avbryta ett uppehåll i kammarens arbete. Talmannen är skyldig att göra det och inkalla om regeringen eller 115 ledamöter begär det. Ett sådant sammanträde ska hållas från det att en sådan begäran framställdes. Av tilläggsbestämmelse 2.6.1 framgår att ett meddelande ska offentliggöras om tidpunkten för det första sammanträdet med kammaren när ett uppehåll i kammararbetet avbryts. Kammarkansliet ska skicka ut underrättelser till ledamöterna om tidpunkten för ett sådant sammanträde med kammaren. Därutöver gäller de allmänna reglerna i 2 kap. 5 § om utfärdande av kallelse till sammanträde. Kallelse till sammanträde ska i normalfallet ske genom att talmannen, enligt 2 kap. 5 §, utfärdar en kallelse till sammanträde. En kallelse ska anslås i dagen före sammanträdet och minst i förväg. Grundlagberedningen ansåg dock att det endast i särpräglade situationer kunde komma i fråga att kalla ledamöterna till urtima dagen efter kallelsens utfärdande (SOU 1972:15 s. 248). Några andra förarbetsuttalanden i frågan om tidpunkt har inte formulerats, inte heller sedan urtima riksmöten avskaffades och den nuvarande regeln infördes. För att det inte ska råda någon tvekan om att kammararbetet återupptas vid ett avbrott ska talmannens beslut offentliggöras. Kammarkansliet ska skicka ut underrättelser till riksdagsledamöterna om tidpunkten för ett sådant sammanträde med kammaren. Av meddelandet ska tidpunkten för det första sammanträdet framgå (tilläggsbestämmelse 2.6.1). Av förarbetena framgår inte i vilken form ett offentliggörande ska ske. I praktiken kallas ledamöterna på så sätt att talmannens beslut offentliggörs genom ett pressmeddelande och ledamöterna underrättas per post och e-post. Utöver detta kan ledamöter, om möjligt, underrättas via ett mass-sms. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG senare förutsätter dock att ledamotens mobiltelefonnummer finns inlagt i register Vem-gör-vad. Även partigruppernas kanslier har tillgång till mass-sms-funktionen. Om en ledamot befinner sig utomlands när han eller hon kallas till för ett sammanträde på grund av en extraordinär händelse eller av en annan oplanerad orsak kan han eller hon ha rätt till ersättning för resan. Talmannen beslutar om ersättning för tjänsteresa från utlandet, tillämpningsföreskrift (RFS 2006:6) till 4 kap. 3 a § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. Avgörande av ett ärende För att ett sammanträde under avbrott i kammarens arbete ska kunna leda till ett beslut av , t.ex. en lagändring, krävs dels att ett ärende väcks, dels att ärendet bereds. Processen ser i punktform ut enligt följande: –Ärendet hänvisas till ett utskott –Beredning i utskott –Bordläggning i kammaren Är det frågan om exempelvis en proposition eller en motion ska ärendet först bordläggas vid ett sammanträde i kammaren, om inte kammaren beslutar att det ska hänvisas till ett utskott . Därefter kommer utskottsarbetet, vilket ska resultera i ett betänkande. Normalt kräver utskottsbehandlingen två sammanträden, ett för preliminärt ställningstagande och ett för justering av betänkandet. Utskottets betänkande ska bordläggas . Kammaren kan besluta att ärendet ska avgöras efter endast en bordläggning, men då krävs antingen att utskottet föreslår det eller att talmannen lägger fram ett sådant förslag för kammaren, dock först efter att ha samrått med det aktuella utskottets presidium (5 kap. 1 § och tilläggsbestämmelse 5.1.1 RO). Ett ärende i vilket ett utskott har avgett ett betänkande ska enligt 4 kap. 10 § återförvisas av kammaren till utskottet för ytterligare beredning om minst en tredjedel av de röstande ansluter sig till ett yrkande om det. Återförvisning enligt denna paragraf får inte göras mer än en gång i samma ärende. Kammaren får även hänvisa ärendet till ett annat utskott för ytterligare beredning (4 kap. 10 § andra stycket). I det fallet gäller dock vanliga beslutsregler, dvs. beslutet fattas med enkel majoritet i kammaren. Kommitténs överväganden och förslag Kommittén konstaterar att det krävs flera steg för att kunna fatta ett riksdagsbeslut under ett uppehåll i kammarens arbete. Processen går inte att genomföra . Enligt den nuvarande riksdagsordningen (2 kap. 5 § tredje stycket) ska kallelsen till ett kammarsammanträde anslås i 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG dagen före sammanträdet och minst i förväg. Om det finns synner- liga skäl får kallelsen dock anslås . I så fall får sammanträdet hållas endast om mer än hälften av ledamöter medger det. exempel på de mekanismer som redan finns för att förhindra kuppartade be- Bestämmelsen finns i 6 kap. 9 § i förslaget till ny riksdagsordning. I processen fungerar talman, utskott och kammaren som varandras kon- Skälen för att samla under ett uppehåll är emellertid ofta att det är fråga om ärenden av mer brådskande natur. förfarandet för att inkalla kammaren under ett uppehåll i kammarens arbete i huvudsak är effektivt och rättssäkert. Frågan kvarstår dock om det i riksdagsordningen bör införas ett krav på att måste förflyta mellan kallelsen och det första sammanträdet, för att undvika ett överrumplande. Kommittén anser att vid ett inkallande av riksda- gen bör en riksdagsledamot ha en rimlig möjlighet att inställa sig till det första Enligt kommittén bör det därför anges i riksdagsordningen att skälig ska förflyta mellan kallelsen och det första sammanträdet i kammaren. Vad som ska anses utgöra skälig tid får bedömas i varje enskilt fall, men som huvudregel ska en tidsrymd anses utgöra skälig tid. Kommittén anser att det finns demokratiskäl för att ställa krav på kvalifi- cerad majoritet vid beslutsfattande som sker skyndsamt. arbetsplenum då arbetsplenum inte ingår i planeringen ska få hållas än från det att ledamöterna underrättades om kallelsen endast om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för att ärendet får avgöras. Därmed omfattas också kallelser till arbetsplenum under t.ex. augusti må- nad då plenum hålls för bl.a. interpellationssvar. En kallelse till arbetsplenum då arbetsplenum inte ingår i kammarens planering ska således vara föremål för samma krav som då det inte är några sam- manträden alls i kammaren. Då kan inte ett plenum med t.ex. interpellations- svar med förhållandevis kort varsel ändras till arbetsplenum. tillstyrker ändringen vad gäller kallelse till arbetsplenum när arbetsplenum inte ingår i planeringen. också att skälig tid ska finnas för inställelse. Det anges inte hur och om skäligheten kan ifrågasättas. I detta fall borde det enligt anges att denna fråga ska behandlas som första punkt vid sammanträdet med tanke på bestämmelsens karaktär av undantagsbestämmelse. Remissinstanserna i övrigt har inte haft något att erinra mot kommitténs Skälen för riksdagsstyrelsens bedömning och förslag Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning. Enligt 6 kap. 15 § förslaget till riksdagsordning får ledamöter vid ett sammanträde fritt yttra sig i alla frå- gor som är under behandling och om lagligheten av allt som tilldrar sig vid Undantag från denna yttrandefrihet kräver reglering i en hu- vudbestämmelse i riksdagsordningen. Ledamöterna är således oförhindrade 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG att med stöd av den bestämmelsen ta upp frågan om det förelegat skälig tid för inställelse till det extra sammanträdet. Riksdagsstyrelsen anser med hänvisning härtill att det inte behövs en särskild regel om att frågan ska behandlas som första punkt vid sammanträdet som föreslår. 5.2.3 Kontinuerligt arbete i kammaren Riksdagsstyrelsens förslag: Riksdagsordningen ändras så att talmannen, efter samråd med riksdagsstyrelsen, i stället för att besluta om uppehåll i kammarens arbete, ska besluta om planeringen av kammarens arbete. Enligt 4 kap. 1 § regeringsformen sammanträder till . Efter ett riksdagsval samlas till nytt efter valdagen och då riksdagsval inte hålls, på den dag som fastställt vid tidigare (1 kap. 2 § första och andra styckena riksdagsordningen, RO). Enligt 1 kap. 2 § RO pågår ett till dess nästa börjar, dvs. det pågår alltid ett . Enligt 2 kap. 6 § första stycket RO beslutar talmannen efter samråd med riksdagsstyrelsen vilka uppehåll om eller längre som ska förekomma i kammarens arbete under pågående . har haft uppehåll i kammarens arbete i , i samband med jul- och nyårshelgerna, /mars, i samband med påskhelgen och . Interpellationsdebatter hålls under i stort sett hela juni och fr.o.m. mitten av augusti. Interpellationsdebatter och allmänna debatter kan också hållas under andra, kortare, avbrott i kammarens arbete. Subsidiaritetsprövningen av lagförslag från EU kan också kräva att kammaren sammanträder under ett planerat uppehåll. Det kan även i övrigt uppkomma behov av ett sådant sammanträde. Utvecklingen har således gått mot en ökad aktivitet i kammaren . Även om talmannen efter samråd med riksdagsstyrelsen beslutar om vissa uppehåll i kammarens arbete kan arbete i övrigt, exempelvis i utskott, pågå . Kommitténs överväganden och förslag Riksdagsarbetet pågår året om och riksdagsordningen bör enligt kommittén avspegla detta faktum. Riksdagsordningen bör därför ändras så att talmannen, efter samråd med riksdagsstyrelsen, inte uttryckligen ska besluta om uppehåll i kammarens arbete utan i stället om planeringen av kammarens arbete. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG