frsrdg · H104RB1 · 2014-02-10 00:00:00 — Pristagarna har lagt grunden till dagens forskning om tillgångspriser. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig att ge såväl prissumman som det belopp som behövs för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning och ekonomi. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller flera personer som har utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för . Prissumman är också densamma. uppgår prissumman till i enlighet med beslut att sänka prissumman för övriga . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. är född i , , (amerikansk medbor-gare). Fil.dr 1964 vid , , . . Professor of Finance vid , , . är född i (amerikansk medborgare). Fil.dr 1978 vid , , , . Professor in Economics & Statistics vid , , . . Shiller är född i , , . Fil.dr 1972 vid (), , , . of Economics vid , , , . Priset har delats ut till följande personer: Frisch och J. Tinbergen Kantorovich och T.C. Markowitz, M.H. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten Mirrlees och W. Vickrey Heckman och D.L. Akerlof, A.M. Kahneman och V.L. Kydland och E.C. Aumann och T.C. Hurwicz, E.S. Maskin och R.B. Ostrom och O.E. Sargent och C.A. Obligationer som har bakomliggande tillgångar, ofta i form av olika typer av lån, till exempel bostadskrediter. Sådana obligationer används för att finan-siera så kallad värdepapperisering, där en kreditgivare säljer ut en del av sin lånestock till ett för ändamålet särskilt bildat bolag. Slutlig reglering av skulder när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. Bankgirot är en bankägd clearingorganisation och är den centrala aktören vid förmedling av massbetalningar i . Internationellt regelverk för finansiella institut som huvudsakligen reglerar bankernas kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar, och deras sätt att hantera likviditet. Regelverket beslutades och ska implementeras gradvis . Globalt forum för samarbete kring frågor om banktillsyn mellan tillsynsmyndigheterna och andra organ ansvariga för arbete med finansiell stabilitet i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Kommittén tar bland annat fram internationella standarder, riktlinjer och rekommendationer för reglering av banker. Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans, kapitalbalans och finansiell balans. Summan av transaktionerna med utlandet är alltid noll, det vill säga transaktionerna är i balans. Konton, regler och datasystem som behövs för att genomföra betalningar och för att överföra värdepapper mellan olika aktörer. Samarbetsorgan för centralbanker, med säte i . Bedriver utredningsverksamhet och utarbetar normer och standarder för finansiell verksamhet. BIS har även inlåning från och utlåning till centralbanker. är delägare i BIS och representerad i dess styrelse. Värde av alla de varor och tjänster som produceras i ett land för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. Oberoende organisation som grundades för att ge råd om hur direktiv inom bankområdet i EU bör utformas, arbeta för att medlemsländerna inför direktiven på ett enhetligt sätt och verka för ett djupare samarbete och större informationsutbyte mellan myndigheterna. CEBS bestod av representanter för tillsynsmyndigheter och centralbanker i EU och ersattes 2009 av Europeiska bankmyndigheten (). Institution som ansvarar för penningpolitiken i ett land eller valutaområde, det vill säga fastställer en ränta för att bevara värdet på pengar. En centralbank ansvarar normalt även för att stabiliteten i betalningsväsendet kan upprätthållas och ger ut kontanta betalningsmedel. I andra länder kan centralbanker också ha andra uppgifter, till exempel att ansvara för den finansiella tillsynen eller förvalta statsskulden. som träder in som part i finansiella transaktioner och tar över ansvaret för att förpliktelserna fullgörs. System som används för att på deltagarnas vägnar göra avräkningar i fråga om deras finansiella förpliktelser. Clearingsystem används också av centrala motparter eller andra som ansvarar för att förpliktelser avvecklas genom att överföra likvida medel eller finansiella instrument. Ett clearingsystem drivs av en clearingorganisation. Räntan på lån från en bankdag till nästa som bankerna eller andra finansiella institut ger varandra. Det är den kortaste marknadsräntan på penningmarknaden som i sin tur påverkar de räntor som allmänheten möter och som därmed påverkar aktiviteten och prisutvecklingen i ekonomin. Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser, rättigheter eller andra förutsättningar vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. Myndighet som upprättar gemensamma reglerings- och tillsynsstandarder inom EU samt utför stresstester på europeiska banker. Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Målet för ECB:s penningpolitik är att upprätthålla prisstabilitet i euroområdet. Högsta beslutsorgan är , som utgörs av de sex direktionsledamöterna i och cheferna för de nationella centralbankerna i de länder som har infört euron. Samrådsorgan inom ECBS där centralbankschefer i alla EU-länder samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Forum för samarbete mellan ECB och de nationella centralbankerna i alla EU:s medlemsstater. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet samt granskar medlemsländernas stabilitets- och konvergensprogram. Centralbankerna är företrädda i EFK av vice centralbankschefer. Eiopa, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten Ett unionsorgan inom EU som är en del av det europeiska systemet för finansiell tillsyn samt är ett oberoende rådgivande organ till och -rådet. Eiopa ersätter den tidigare organisationen . , Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten Myndighet som bland annat arbetar med att utforma tillsynen över värdepappersföretag och marknader med verksamhet i flera länder, främja lika tillämpning av EU-regler hos tillsynsmyndigheter i olika länder samt fördjupa samarbetet mellan tillsynsmyndigheter i olika länder. Oberoende EU-organ som ansvarar för makrotillsyn av det finansiella systemet inom unionen. Dotterbolag till Euroclear som för register över de allra flesta aktier och ränte-bärande värdepapper som handlas på de svenska finansiella marknaderna. Utför också clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och ränte-bärande papper. Åtgärder som vidtog under den finansiella krisen, exempelvis struk-turella transaktioner i svenska kronor, för att hjälpa bankerna att få tillgång till likviditet, underlätta penningmarknadens funktionssätt och förstärka penning-politikens genomslag i ekonomin. Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Tillstånd då det finansiella systemet kan upprätthålla sina grundläggande funktioner och dessutom har motståndskraft mot störningar som hotar dessa funk-tioner. Samlingsbegrepp för ett system som omfattar banker, försäkringsbolag och andra finansiella aktörer samt finansiella marknader och den finansiella infrastruktur i form av tekniska system, deras regler och rutiner som krävs för att göra betalningar och utbyta värdepapper. Till det finansiella systemet räknas även det finansiella regelverket i form av lagstiftning, regleringar och andra normer. Statlig myndighet med uppgift att övervaka verksamheten för banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer, försäkringsbolag och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. Transaktioner som använder för att utjämna svängningar i bank-systemets låne- eller placeringsbehov i och för att hålla dagslåne-räntan stabil och nära reporäntan. I normala fall genomförs finjusterande transaktioner i form av kredit (mot säkerhet) eller inlåning till reporäntan plus/minus 10 räntepunkter. FSAP, Financial Sector Assessment Programs Program för utvärdering av myndigheter, lagstiftning och tillsyn som () använder för att granska och analysera den finansiella sektorn i ett land. Programmen är obligatoriska för 29 utvalda länder med systemviktiga finansiella sektorer. FSB, Rådet för finansiell stabilitet som samordnar arbete mellan nationella myndigheter och internationella regleringsorgan inom området finansiell stabilitet för att belysa sårbarheter samt utveckla, samordna och införa internationella regleringar och internationell tillsyn. reserv av guld och värdepapper i utländsk valuta som förvaltas av . Denna buffert kan användas för att vid behov försvara värdet på den svenska kronan och ge nödkrediter till solventa banker som får problem. Risken för att guldreservens marknadsvärde sjunker till följd av att priset på guld faller. Transaktioner som i normalfallet genomför . Om bank-systemet har ett placeringsbehov tillgodoses detta behov genom att ger ut riksbankscertifikat. Om banksystemet i stället har ett lånebehov i tillgodoses detta genom penningpolitiska repor eller kredit (mot säkerhet). Räntan på de penningpolitiska reporna, krediten eller certifikaten benämns reporäntan som signalerar var dagslåneräntan ska ligga under transaktionens löptid. Internationell organisation som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. Övervakar och analyserar utvecklingen i de 185 medlemsländerna, ger teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga att man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. Motsatsen är deflation. Statistiskt mått på inflation, se exempelvis KPI eller KPIF. Se stående faciliteter. Reserver av kapital som banker ska hålla för att skydda sig mot förluster som kan följa efter en period av en alltför kraftig kredittillväxt. Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . inflationsmål är uttryckt i termer av den årliga procentuella förändringen i KPI. KPIF, konsumentprisindex med fast bostadsränta Till skillnad från KPI påverkas inte KPIF direkt av förändringar i bostadsräntorna. Primärkapital med avdrag för kapitaltillskott och reserver som får ingå i kapitalbasen som primärt kapital enligt 3 kap. 4 § lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar. LCR, Liquidity Coverage Ratio eller kortfristig likviditetskvot Mått på en banks förmåga att hantera utflöde av likviditet . LCR på innebär något förenklat att en banks likviditetsreserv är tillräckligt stor för att banken ska kunna hantera ett oväntat likviditetsutflöde utan att fallera. Mått på ett företags eller en organisations betalningsförmåga på kort sikt. Kan även beskriva hur snabbt det är möjligt att omsätta en tillgång i pengar. Åtgärder som en centralbank kan vidta för att stödja ett eller flera finansinstituts betalningsförmåga på kort sikt i syfte att undvika en allvarlig störning i det finansiella systemet och stärka förtroendet för betalningsväsendet. Åtgärder för att upptäcka, övervaka och förebygga risker i det finansiella systemet som hotar den finansiella stabiliteten. Massbetalningar är ett samlingsnamn på betalningar mellan privatpersoner, företag och myndigheter. De sker i stort antal och utgör merparten av antalet betalningar i ekonomin. Massbetalningar uppstår exempelvis vid försäljningsställen där köpare och säljare möts direkt eller vid distansbetalningar vid till exempel köp av varor på internet. Andra exempel är räknings-, leverantörs- och löneutbetalningar. Samarbetsprojekt mellan , , och TNS Gallup (tidigare NFO Infratest). Medieakademin gör bland annat en årligt återkommande undersökning som mäter förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepapperet om räntan stiger . NSFR, Net Stable Funding Ratio eller strukturell likviditetskvot Mått på hur mycket stabil finansiering en bank har i förhållande till sina illikvida tillgångar. Räntebärande löpande skuldförbindelse som kan ges ut av staten, kommuner, kreditmarknadsbolag, hypoteksinstitut eller större företag. En obligation har lång löptid, . Obligationens nominella belopp återbetalas när löptiden gått ut, och får innehavaren av obligationen periodiska utdelningar (räntor). Att ogiltigförklara sedlar innebär att sedlarna upphör att vara lagliga betalningsmedel. Man kan alltså inte längre betala med de ogiltigförklarade sedlarna. Sedlarna går däremot att lösa in på under förutsättning att bedömer att det inte finns anledning att anta att de härrör från brottsligt förvärv eller att inlösenförfarandet kan dölja att någon har berikat sig genom brottslig gärning. Det grundläggande kapitalkravet (Pelare 1) föreskriver att en bank ska ha en kapitalbas som minst motsvarar summan av kapitalkraven för kreditrisker, marknadsrisker och operativa risker. Dessutom ska kapitalbasen även täcka kapitalkravet för ytterligare identifierade risker i verksamheten som inte fångas upp i Pelare 1, så kallad intern kapitalutvärdering (Pelare 2). Pelare 2 är ett individuellt kapitalkrav som varierar mellan olika banker. För svenska banker bestäms Pelare 2-kravet av . Medan Pelare 1-kapitalkravet är offentligt och påverkar de riskvägda tillgångarna är Pelare 2-kravet inte offentligt och påverkar heller inte bankernas riskvägda tillgångar. Den del av kreditmarknaden där man handlar med instrument som har en löptid på mindre än , till exempel statsskuldväxlar och certifikat. En av penningmarknadens viktigaste funktioner är att säkra tillgången till likviditet för banker och andra finansiella institut. Åtgärder som en centralbank vidtar för att upprätthålla prisstabilitet i ekonomin. med säte eller filial i som är deltagare i och som har tillgång till kreditfaciliteter hos . Samtliga penningpolitiska motparter får delta i huvudsakliga och strukturella transaktioner samt stående faciliteter. får de även delta i finjusterande transaktioner. kan kreditinstitut som valt att inte delta i bli begränsade penning-politiska motparter för att få tillgång till vissa penningpolitiska transaktioner. lånar ut pengar genom att köpa värdepapper av penningpolitiska motparter. åtar sig att sälja tillbaka dessa värdepapper vid ett bestämt datum för ett något högre pris, där prisskillnaden motsvarar repo-räntan. får då tillbaka pengarna, och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. Marknadsaktörerna kallar återköp av värdepapper för en omvänd repa. Före den finansiella krisen utfördes reporna vanligtvis . Riksbankscertifikat har därefter getts ut. Transaktioner som har till sitt förfogande för att styra dagslåneräntan. De delas in i huvudsakliga transaktioner, stående faciliteter, finjusterande transaktioner och strukturella transaktioner. Eget kapital reducerat med föreslagen utdelning, uppskjutna skattefordringar och immateriella tillgångar (till exempel goodwill). I primärkapitalet får också vissa typer av förlagslån ingå. Tillstånd där priserna på varor och tjänster ökar endast måttligt eller inte alls. Enligt definition innebär prisstabilitet att inflationen, mätt med konsumentprisindex, begränsas till . Avmattning i ett lands ekonomiska utveckling. viktigaste styrränta genom vilken kan styra dagslåneräntan med avsikt att påverka inflationen. Räntan penningpolitiska motparter erhåller när de placerar pengar i genom att köpa riksbankscertifikat eller betalar när de lånar pengar i genom penningpolitiska repor. Prognos för reporäntan för framöver som beräknas leda till att når inflationsmålet om och bidrar till en allmänt god ekonomisk utveckling. Reporäntebanan publiceras som beslut om reporäntan, vilket normalt sett sker . Återköpsavtal som liknar ett kortfristigt lån där den ena parten förbinder sig att sälja ett värdepapper till en motpart i utbyte mot likvida medel. kommer parterna överens om att värdepapperet ska köpas tillbaka till ett bestämt pris . Den part som lånar ut värdepapperet betalar en ränta som utgörs av skillnaden mellan priset vid sälj- respektive köptillfället. Från engelskans repurchase agreement. Anger i hur stor utsträckning produktionsresurserna arbete och kapital används. Sex ledamöter som utses av riksbanksfullmäktige med mandatperioder på fem eller . Direktionen ansvarar för verksamhet och fattar beslut om penningpolitiken, frågor om finansiell stabilitet, marknadsoperationer och betalningsväsende. Värdepapper med kort löptid som ges ut av i syfte att vid behov dra in överskott av likvida medel från banksystemet. När penningpolitiska motparter placerar pengar i genom att köpa riksbankscertifikat erhåller de reporänta. Se även huvudsakliga transaktioner. Elva ledamöter och lika många suppleanter som utses av och har samma mandatperiod som riksdagsledamöterna. Utser i sin tur de sex ledamöterna i direktion, följer upp verksamhet och beslutar bland annat om utformningen av sedlar och mynt. Lagen (1988:1385) om riksbank som fastställer mål och arbetsuppgifter. Tillgångar på balansräkningen och åtaganden utanför balansräkningen sum-merade, värderade och riskvägda enligt gällande kapitaltäckningsregler. Centralt betalningssystem som hanterar betalningar till och från bankernas konton hos . fungerar som bankernas bank för betalningar i svenska kronor. Ränteintäkter från utlåning minus räntekostnader för upp- och inlåning. Risken för att värdet på ett räntebärande värdepapper sjunker till följd av att marknadsräntorna stiger. Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statlig statistik i . SDR, Special Drawing Rights eller särskilda dragningsrätter Reservtillgång som skapats av IMF för tilldelning till medlemsländerna. Värdet på SDR beräknas som en korg av dollar, euro, yen och pund. Inkomster som en centralbank får på sin sedel- och myntutgivning. Motsvarar avkastningen på de av tillgångar som svarar mot utelöpande sedlar och mynt minskad med totala kostnad för kontanthantering. Mått på en portföljs riskjusterade avkastning. Beräknas som portföljens avkastning utöver den riskfria räntan i relation till dess risk mätt som standardavvikelse. undersöknings- och seminarieverksamhet som drivs gemensamt av , medier och kommunikation (JMG), samt offentlig sektor (Cefos) vid . SNS, och Samhälle Politiskt oberoende ideell förening bestående av opinionsbildare och beslutsfattare i privat och offentlig sektor. Har som mål att genom forskning, möten och bokutgivning bidra till debatt och beslut i samhällsfrågor som baseras på vetenskap och saklig analys. Statistiskt mått som beskriver hur mycket de olika värdena för en variabel avviker från medelvärdet. Om de olika värdena ligger samlade nära medelvärdet blir standardavvikelsen låg, medan värden som är spridda långt över och under medelvärdet ger en hög standardavvikelse. Stibor, Interbank Offered Rate Räntor som ett antal banker i genomsnitt anger att de kan erbjuda varandra för lån utan säkerhet i svenska kronor. Stibor bestäms för åtta olika löptider och används som referensränta vid prissättningen av olika finansiella kontrakt i svenska kronor motsvarande . Stibor har stor betydelse för räntesättningen i , fördelningen av kapital i samhället och de finansiella marknadernas funktionssätt. Analys av olika scenarier för att bedöma vilken motståndskraft bankerna, hushållen eller andra enheter har mot oväntade och negativa händelser. Transaktioner som i regel har längre löptid än huvudsakliga och finjusterande transaktioner för att tillfredsställa banksystemets finansieringsbehov på och att påverka strukturella position gentemot banksystemet. Dessa transaktioner syftar inte till att sända penningpolitiska signaler. Räntor som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. I är det repo-räntan samt in- och utlåningsräntan till banksystemet, se reporänta, finjusterande transaktioner och stående faciliteter. Banker och vissa andra aktörer kan låna pengar av respektive placera pengar hos till reporäntan plus/minus 75 räntepunkter. Den ränta som motparten erhåller vid placering hos är inlåningsränta. På motsvarande sätt får motparten betala utlåningsränta om banken lånar medel av . Avtal som två parter ingår för att byta ut en valuta eller en ränta mot en annan valuta respektive ränta under en i förväg bestämd tidsperiod och i enlighet med vissa villkor. Obligationer där obligationsinnehavaren har säkerhet i vissa tillgångar. Vad gäller svenska säkerställda obligationer kan dessa tillgångar bestå av krediter som lämnats mot inteckning i fast egendom och offentliga krediter. Transmissionsmekanismen är den process genom vilken penningpolitiken påverkar inflationen och ekonomin i övrigt. Det är flera olika mekanismer som verkar , och de brukar beskrivas som räntekanalen, kreditkanalen och växelkurskanalen. Se stående faciliteter. Statistisk metod som beskriver den största potentiella förlust vid en investering som med en viss statistisk säkerhet (konfidensnivå) kan uppstå . Används för att mäta risken i en specifik tillgång eller i en portfölj av tillgångar. tillämpar konfidensnivån och tidsperioden . Värdeförhållande mellan två valutor, det vill säga det pris till vilket en valuta kan växlas mot en annan. Åtgärder som en centralbank vidtar för att påverka den egna växelkursen i förhållande till andra valutor. Kallas också växelkurspolitik. I beslutar regeringen om växelkursen ska vara rörlig eller fast. har sedan till uppgift att sköta den dagliga politiken inom ramen för det beslutade systemet. Se guld- och valutareserv. Risken för att tillgångarnas marknadsvärde, mätt i svenska kronor, sjunker när den svenska kronan stärks mot de valutor som tillgångarna är investerade i.