frsrdg · H204JO1 · 2014-11-11 00:00:00 — Av 20 och 21 §§ förvaltningslagen (1986:223) följer att ett beslut ska vara motive- rat och försett med anvisning om hur beslutet kan överklagas. Patientjournaler omfattas av sekretess enligt 25 kap. 1 § OSL. I bestämmel- sen anges att sekretess gäller inom hälso- och sjukvården för uppgift om en- skilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Av 12 kap. 1 § OSL följer att sekretess till skydd för enskild inte gäller i förhållande till den enskilde själv och att sekretessen i övrigt kan efterges helt eller delvis av honom eller henne. Vad som här har sagts gäller dock inte om annat följer av bestämmelse i OSL. I 25 kap. 6 § OSL finns en sådan bestäm- melse som innebär att sekretessen enligt 25 kap. 1 § OSL gäller också i förhål- lande till den vård- eller behandlingsbehövande själv i fråga om uppgift om hans eller hennes hälsotillstånd, om det med hänsyn till ändamålet med vården eller behandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till honom eller henne. Syftet med bestämmelsen är i första hand att hindra en patient från att ta del av sin journal. Avsikten är dock att endast uppgifter som direkt hänför sig till den enskildes hälsotillstånd ska kunna sekretessbeläggas och inte att uppgifter av annat slag i journalen ska undanhållas den enskilde (se , Offentlighets- och sekretesslagen [. 2013, Zeteo] kommentaren till 25 kap. 6 §). Här kan även nämnas 25 kap. 7 § OSL. Enligt den bestämmelsen kan en uppgift i en anmälan eller utsaga som en enskild lämnar om någons hälsotill- stånd eller andra personliga förhållanden i vissa fall hemlighållas i förhållande till den som anmälan eller utsagan avser. Av utredningen framgår bl.a. följande. begärde att få kopior av samtliga sina journalanteckningar från ankomsten till kli- niken 2005 och framåt. fick patienten kopior av samtliga an- teckningar som inte bedömdes vara omfattade av sekretess. Patienten informe- rades muntligen om att han hade möjlighet att överklaga läkarens sekretessbe- slut till förvaltningsrätten. beslutade läkaren att patienten inte längre fick ha tillgång till journalkopiorna. Som skäl för detta beslut anteckna- des i journalen att patienten hade agerat ”utifrån journalerna” gentemot en i personalen och att kliniken ville förhindra ytterligare fördjupning i journalerna och agg mot andra i personalen. Patienten informerades om att beslutet kunde överklagas. Därefter begärde patienten att få en kopia av sina journal- anteckningar. Ansvarig läkare informerade patienten skriftligen om 2 014 /1 5:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T att hennes tidigare bedömning kvarstod och att hon inte ville lämna ut journalen Patienten gjorde en ny framställan om att få tillgång till sin journal och han fick då ett skriftligt besked, undertecknat av förvalt- ningschefen och en överläkare, om att handlingarna fortfarande inte kunde läm- Patienten överklagade klinikens besked till Kammarrätten i , som i beslut återförvisade ärendet till kliniken för ny pröv- Som skäl för beslutet anförde kammarrätten att det inte av det överkla- gade beslutet framgick vilka överväganden kliniken gjort mot bakgrund av in- nehållet i den tillämpliga bestämmelsen i 25 kap. 6 § OSL. I en skrivelse till patienten redogjorde förvaltningschefen för de skäl som beslutet att inte lämna ut journalkopiorna grundades på. återigen klinikens beslut. Kammarrätten i avvisade patientens över- klagande och återförvisade ärendet till för Det hade framkommit att förvaltningschefen saknat delegation att för räkning besluta i frågan varför något överklagbart beslut från meddelade en administrativ chef inom , med stöd av delegation, ett formellt beslut som innebar att patientens begäran om att få ut sina journaler avslogs. I en dom meddelad den avslog Kammarrätten i patientens överklagande och Inledningsvis kan konstateras att en prövning av om det finns något hinder mot att lämna ut allmänna handlingar givetvis ska göras innan handlingarna lämnas ut. Det är endast uppgifter i handlingar som omfattas av sekretess enligt någon bestämmelse i OSL som en myndighet kan vägra att lämna ut. För patientjour- naler är det sekretessreglerna för hälso- och sjukvården som är tillämpliga. Som jag redovisat ovan omfattar den s.k. hälso- och sjukvårdssekretessen i 25 kap. 1 § OSL uppgift om enskilds hälsotillstånd eller personliga förhållanden. Sek- retesskyddet enligt bestämmelsen omfattar inte hälso- och sjukvårdspersona- len, som i sin yrkesutövning inte anses som enskilda. Det framgår av journalanteckningen att patienten inte fick ut journalen i dess helhet utan att flera avsnitt bedömdes vara omfattade av sekretess. Framställningen avslogs således delvis. I en sådan situation har den enskilde rätt att få ett skriftligt, formellt överklagbart beslut. Kliniken borde därför ha informerat patienten om möjligheten att hänskjuta frågan till myndig- hetens prövning för att på så sätt få till stånd ett överklagbart beslut. Såvitt framkommit av journalanteckningen skedde inte detta. Den information som läkaren lämnade till patienten om möjligheten att överklaga var inte korrekt eftersom läkaren inte hade behörighet att fatta ett formellt myndighetsbeslut som kunde överklagas. Sedan en sekretessprövning har gjorts och handlingarna väl har lämnats ut finns det inte någon laglig möjlighet för myndigheten att kräva att den enskilde ska återlämna handlingarna. I och med utlämnandet är sekretessen hävd gente- O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 014 /1 5:JO1 mot den som begärt ut handlingarna. Myndigheten kan inte senare göra en för- nyad sekretessprövning och förmå den enskilde att återlämna handlingarna. Klinikens beslut att återta utlämnade journalanteckningar strider alltså mot lagstiftningen. En myndighet som av misstag lämnat ut en sekretesskyddad handling kan be om att få tillbaka den, men inte besluta att det ska ske (se JO 1995/96 s. 510). När patienten och återkom med nya framställ- ningar om att få ta del av journalerna fick han bara upplysningar av läkare och förvaltningschef om att den tidigare bedömningen kvarstod. Han borde dock ha fått ett formellt myndighetsbeslut med överklagandehänvisning. Det dröjde ända till innan ett sådant beslut meddelades. Den långa handläggningstiden står i uppenbar strid med det i tryckfrihetsförordningen grundlagsfästa skyndsamhetskravet. Som redovisats ovan är det myndigheten som ska meddela avslagsbeslut. Det är givetvis inte acceptabelt att förvaltningschefen haft den felaktiga uppfattningen att han haft behörighet att för räkning fatta beslut om att avslå framställningar om utlämnande av allmänna handlingar. Det beslut som kliniken meddelade innebar att hela journalen, 195 sidor, bedömdes vara omfattad av sekretess gentemot patienten. JO brukar vara återhållsam med att uttala sig i bedömningsfrågor. Jag vill ändå uppehålla mig något kring den sekretessbestämmelse som kliniken tillämpat i sitt beslut. Som jag redogjort för ovan är det endast uppgifter om den enskildes hälso- tillstånd som kan skyddas av sekretess i förhållande till den enskilde själv (25 kap. 6 § OSL). Det kan konstateras att inte alla uppgifter i en patientjournal gäller den enskildes hälsotillstånd. När en myndighet prövar en utlämnande- framställning ska det begärda materialet gås igenom och enbart de uppgifter som omfattas av sekretess, enligt bestämmelse i OSL, kan undgå ett utläm- nande. Övriga delar av materialet ska alltså lämnas ut. Klinikens handläggning av utlämnandeärendet har brustit i ett flertal avse- enden och förtjänar allvarlig kritik. Såväl den faktiska hanteringen som re- missvaret visar att det finns stora brister vad gäller kunskapen om regelsyste- met på området. Jag förutsätter att vidtar erforderliga åtgärder för att komma tillrätta med detta. Med dessa kritiska uttalanden avslutas ärendet. 2 014 /1 5:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T Kritik mot bl.a. för att ett ärende om utlämnande av allmän handling har prövats enligt reglerna om utlämnande av uppgift ur allmän handling (Dnr 1061-2013) Beslutet i korthet: Sverigedemokratisk ungdom (SDU) ansökte om bidrag från . Flera personer begärde via e-post att få ta del av handlingar som SDU hade gett in till styrelsen i bidragsärendet. Namnen på dessa personer fördes in i styrelsens diarium. En person (anmä- laren till JO) begärde därefter hos styrelsen att få ut ”diarie över vilka (e-post och ev. namn)” som styrelsen lämnat ut ett visst dokument i bidragsärendet till. beslutade med hänvisning till sekretess att delvis av- slå anmälarens begäran och lämnade ut en handling där namnen strukits över. Av beslut framgick att styrelsen prövade frågan enligt reglerna om utlämnande av uppgift ur allmän handling. Ett sådant be- slut går inte att överklaga. JO konstaterar att anmälaren frågat efter en sammanställning av uppgifter som fanns i styrelsens diarium, en s.k. potentiell handling. En sådan hand- ling omfattas av offentlighetsprincipen, och borde ha handlagt frågan enligt reglerna om utlämnande av allmän handling. Ett av- slagsbeslut enligt det regelverket går att överklaga. Eftersom anmälaren inte gavs möjlighet att överklaga Ungdomsstyrel- sens avslagsbeslut uttalar JO, som brukar vara återhållsam med att uttala sig om myndigheters bedömningar i enskilda fall, att de skäl som Ungdomssty- relsen angett i sitt remissvar till JO inte har kunnat åberopas för att vägra att lämna ut handlingen med namnuppgifter. Anmälaren borde därför ha fått del av handlingen i dess helhet. får kritik för sin hand- läggning. ansökte Sverigedemokratisk ungdom (SDU) om bidrag från Ung- domsstyrelsen. Flera personer begärde via e-post till styrelsen att få ta del av handlingar i SDU:s ärende. Styrelsen registrerade dessa e-brev i myndighetens diarium som således innehöll uppgifter om bl.a. namnen på de personer som begärt ut handlingar. begärde . skriftligen hos styrelsen att få ta del av ”diarie över vilka (e-post och ev. namn)” som styrelsen hade lämnat ut ett visst dokument i SDU:s ärende till. beslutade styrelsen att delvis avslå hans begäran. En handling som innehöll de efterfrågade delarna av diariet lämnades ut. I denna var dock namnen på dem som begärt ut handlingen maske- rade (överstrukna). Av beslutet framgick att styrelsen prövat begäran som om den avsåg utfående av uppgift ur allmän handling. I beslutet angavs att det inte kunde överklagas. Det är styrelsens handläggning av denna begäran från . som behandlas i detta beslut. O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 014 /1 5:JO1 Styrelsen prövade senare även en begäran från . om utlämnande av ovan nämnda e-brev, dvs. de e-brev där olika personer begärt att få ta del av handlingar i SDU:s ärende. Styrelsen avslog i ett beslut delvis begäran under åberopande av bestämmelsen i 21 kap. 3 § of- fentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. Även i det fallet lämnades handlingarna ut med namnen på dem som begärt ut dokumentet i SDU:s ärende maskerade. Sedan . överklagat beslutet fann Kammarrätten i i en dom (mål nr 784-13) att sekretess inte hindrade att hand- lingarna lämnades ut i omaskerat skick. I en anmälan till JO framförde . klagomål mot hand– läggning av hans begäran . Till anmälan hade vissa hand- lingar fogats, bl.a. styrelsens beslut som var fattat av ge- neraldirektören . I detta anfördes bl.a. följande. beslutar att avslå begäran om att lämna ut uppgifter ur allmän handling med hänvisning till anonymitetsskyddet som regleras i Tryckfrihetsförordningens 3 kap. Begäran har inkommit till myndigheten om att få ta del av de uppgifter ur allmänna handlingar som inkommit från enskilda som har begärt ut allmän handling i samband med Sverigedemokratisk Ungdoms ansökan om stats- bidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Med hänvisning till det starka skydd enskild åtnjuter av att få vara anonym, har myndigheten vid sin pröv- ning beslutat att avslå begäran. Beslutet får inte överklagas. . anförde bl.a. följande. Myndighetens diarium utgör i sig en allmän handling som enligt huvudregeln i 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen, TF, ska lämnas ut. Enligt TF och OSL får en myndighets beslut att inte lämna ut en allmän handling överklagas av den enskilde. Det var därför fel av styrelsen att i beslutet ange att det inte fick överklagas. JO anmodade att yttra sig över vad som framförts i anmälan. gav in ett remissvar av huvudsakligen följande ly- delse. anser fortfarande att det fanns särskild anledning, enligt 21 kap. 3 § offentlighets och sekretesslagen, att delvis bevilja be- gäran om uppgifter ur allmänna handlingar, i avidentifierat skick. har i uppdrag att bl.a. fördela statsbidrag till ideella organisationer. Vår verksamhet, som en statlig myndighet, styrs av bl.a. be- stämmelser som återfinns i tryckfrihetsförordningen. 1 2 kap. samma förordning finns bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet. De nämnda bestämmelserna medför att tar emot begäran om allmänna handlingar från såväl enskilda personer som 2 014 /1 5:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T Begäran om allmänna handlingar inkommer per e-post, post och eller per telefon. Det är vanligt att begäran följs av personuppgifter om avsändare, t.ex. om namn, e-postadress, telefonnummer m.m. I det nu aktuella ärendet har . begärt att ta del av diarieuppgifter om personer som, före begäran, hos Ungdoms- styrelsen hade begärt allmänna handlingar rörande den ideella organisat- ionen "demokratiskungdom - SDU och i vilken tid handlingarna lämnades ut". anser att diariet är en sammanhållen handling som innehåller fler uppgifter. . har specifikt avgränsat sin begäran om uppgifter. Han ville ta del av uppgifter som rörde SDU. Vår bedömning var att begäran var att få veta vilka personer som tidigare begärt all- männa handlingar om SDU och vilka uppgifter som då lämnades ut. har sekretessprövat begäran och beslutat att lämna ut handlingen, men avidentifiera vissa personuppgifter. Vi bedömde att det fanns särskild anledning att anta att personuppgifterna i de aktuella hand- lingarna (mejlen) omfattades av sekretesskyddet enligt offentlighets- och sek- retesslagens mening. Ett avslagsbeslut om begäran av uppgift ur en allmän handling är enligt offentlighets- och sekretesslagen, inte överklagbart. Härför är Ungdomsstyrel- sens bedömning att påstående om felaktig besvärshänvisning i denna del förfaller. Skälet till beslut i ärendet var sammanfattningsvis: 1.Det anonymitetskrav som råder i svensk rätt och den begränsning om att efterforska, när det gäller uppgifter om vem som begär allmänna handlingar; 2.Det senaste rådande läget omkring verksamhet; Det erinras om att begäran att ta del av uppgifter föregicks av en förhållandevis hård och hätsk debatt i sociala media och digitala forum, där enskilda personer också kunde anses vara hotade; det hade också förekommit hot och risk för hot och våld mot anställda på Ungdoms- styrelsen; och Vår samlade bedömning och prövningsmöjlighet, i enlighet med 21 kap. 3 §, att kunna tillämpa sekretesskydd även på de personerna som, före begäran, hade tagit del av SDU:s ansökningshand- lingar. Våra rutiner är att vår registrator hanterar och handlägger begäran av all- männa handlingar. I fall där den personen som begär allmänna handlingar önskar ha en prövning av sin begäran och eller ett skriftligt avslagsbeslut handläggs ett sådant ärende av en av jurister i samråd med registratorn. General-direktören och eller den han utser beslutar, vid ett domstolsförfarande eller liknande, om sekretessärenden. När det gäller begäran om allmänna handlingar har med hjälp av sitt diarium möjligheten att ta fram och strukturera inkomna handlingar utifrån ämne, avsändare, datum m.m. I det aktuella ärendet har just kunnat ta fram i ett samlat underlag, de begäran om allmänna handlingar som rörde SDU. Därefter lämnades dessa till . Vi har uppmärksammat att . hävdar att regelhänvisning i beslutet inte var korrekt. Det bakomliggande skälet till avslag överensstämde dock med offentlighets- och sekretesslagens mening och vilade på de grunderna som ovan redovisats. Vi har avslutningsvis hämtat in synpunkter från den tjänsteman som handlagt ärendet. Vi avser vidare utveckla våra handläggningsrutiner i frå- gan om hantering av allmänna handlingar och uppgifter i dessa och öka medarbetares kunskap och kompetens i dessa frågor för att ge god service till medborgare. O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 014 /1 5:JO1 Till remissvaret hade fogats vissa handlingar, bl.a. de aktuella delarna av sty- relsens diarium i omaskerat skick och skrivelse till styrelsen. . kommenterade remissvaret. JO inhämtade vissa handlingar från . I ett beslut anförde JO följande. Avsåg begäran utlämnande av allmän handling eller uppgift ur allmän handling? I skrivelsen till återkallade . en tidigare gjord framställning samt påminde om sin ”nya begäran om diarie över vilka (e-post och ev. namn) som har fått ut dokumentet: SDU års- möte 2012.pdf”. Hans begäran omfattade således bl.a. ”diarie över” namn på enskilda som hade begärt ut en viss allmän handling från styrelsen och som i det samman- hanget självmant lämnat uppgift om sina namn. Diariet innehöll namnuppgif- terna men däremot inte några e-postadresser. Av 5 kap. 1 § första stycket OSL följer att en myndighet som huvudregel ska registrera (diarieföra) allmänna handlingar så snart de har kommit in till eller upprättats hos en myndighet. Enligt 5 kap. 2 § första stycket 3 OSL ska registret (diariet) i förekommande fall innehålla uppgift om en handlings avsändare eller mottagare. Sådana upp- gifter kan dock enligt bestämmelsens andra stycke utelämnas eller särskiljas om det finns behov av att hemlighålla uppgifterna. Den sistnämnda prövningen ska göras enligt reglerna i OSL, dvs. en bestämmelse om sekretess måste vara tillämplig för att myndigheten ska kunna underlåta att registrera en uppgift om avsändare eller mottagare. En grundläggande utgångspunkt vid registreringen är att myndighetens diarium ska kunna hållas allmänt tillgängligt. Enligt 2 kap. 3 § första stycket TF förstås med handling en framställning i skrift eller bild samt upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. En handling är allmän om den för- varas hos myndigheten och enligt 2 kap. 6 eller 7 § är att anse som inkommen till eller upprättad hos myndigheten. Av andra stycket följer att en upptagning som avses i första stycket anses förvarad hos myndighet, om upptagningen är tillgänglig för myndigheten med ett tekniskt hjälpmedel som myndigheten själv utnyttjar för överföring i sådan form att den kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas. Varje sammanställning av sakligt sammanhängande uppgifter som en myn- dighet kan göra med hjälp av tillgängliga program är att anse som en handling som förvaras hos myndigheten. Förutsättningen är endast att sammanställ- ningen ska kunna göras med rutinbetonade åtgärder (2 kap. 3 § andra stycket TF). Därmed avses att det ska vara fråga om en begränsad arbetsinsats utan nämnvärda kostnader. De konstellationer av sammanhängande uppgifter som kan göras tillgängliga på detta sätt brukar benämnas potentiella handlingar. 2 014 /1 5:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T sådan handling är också att betrakta som allmän under förutsättning att den förvaras hos myndigheten och är inkommen till eller upprättad hos myndig- heten (se bl.a. JO 2000/01 s. 567). Myndighetens diarium är i sig en allmän handling. handling är upprättad när den har färdigställts för anteckning eller införing framgår av 2 kap. 7 § andra stycket TF. En anteckning som görs i diariet blir således i princip tillgänglig för allmänheten som en allmän handling i samma stund som anteckningen görs. prövade framställning som om den avsåg en begäran om att få uppgifter ur allmän handling. hindra ett fullständigt utlämnande meddelades ett beslut om att delvis avslå I beslutet angavs att det inte fick överklagas. uppfattningen att hans framställning avsåg utfående av allmän handling. Vid bedömningen av styrelsens handläggning vill jag inledningsvis uppe- hålla mig något vid den skillnad som från rättslig utgångspunkt föreligger mel- lan å ena sidan en på offentlighetsprincipen grundad framställning om att få ta del av en allmän handling eller att få en avskrift eller kopia av en sådan hand- ling och å andra sidan en begäran om uppgift ur en allmän handling. Grundläggande regler om allmänna handlingars offentlighet finns i 2 kap. TF. I kapitlet regleras även primärt frågan om utlämnande av allmän handling. Enligt 2 kap. 12 § TF ska en allmän handling som får lämnas ut – som alltså inte omfattas av någon sekretessbestämmelse – på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift tillhandahållas den som önskar ta del av Kan handlingen inte tillhandahållas utan att sådan del av den som inte får lämnas ut avslöjas, ska den i övriga delar göras tillgänglig i avskrift Av 2 kap. 13 § TF framgår att den som önskar ta del av en allmän handling även har rätt att mot fastställd avgift få en avskrift eller kopia av handlingen till den del den får lämnas ut. För det fall en begäran om att få ta del av en handling helt eller delvis inte kan tillmötesgås ska den som har gjort framställningen underrättas om detta. Sökanden ska då också, enligt 6 kap. 3 § OSL, underrättas om att han kan be- gära att frågan hänskjuts till myndigheten och att ett beslut av myndigheten krävs för att ett avgörande ska kunna överklagas. får enligt 2 kap. 15 § första stycket TF och 6 kap. 7 och 8 §§ OSL överklagas Av 20 och 21 §§ förvaltningslagen (1986:223), FL, följer att ett avslagsbeslut ska vara motiverat och försett med överklagandeanvisning. Utöver reglerna i TF om utlämnande av allmän handling finns det i OSL regler om myndigheters uppgiftsskyldighet gentemot allmänheten. I 6 kap. 4 § OSL stadgas att en myndighet på begäran av enskild ska lämna uppgift ur en allmän handling som förvaras hos myndigheten i den mån det inte möter hinder på grund av bestämmelse om sekretess eller av hänsyn till arbetets behöriga En vägran att lämna uppgift ur allmän handling kan inte överklagas. Om frågan har handlagts enligt regelverket för utlämnande av uppgift ur allmän handling och myndigheten väljer att inte lämna ut uppgiften bör den som begär uppgiften upplysas om sin möjlighet att begära att själva handlingen utlämnas för att därigenom få till stånd ett överklagbart beslut. O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 014 /1 5:JO1 myndigheternas allmänna serviceskyldighet som regleras i 4 § FL (jfr bl.a. JO 1992/1993 s. 601). I det enskilda fallet får frågan om det är regelsystemet för utlämnande av allmän handling eller regelsystemet avseende lämnande av uppgift ur allmän handling som ska tillämpas avgöras utifrån den framställning som den enskilde har gjort. Vid oklarheter ska myndigheten försöka ta reda på vad som avses. Om frågan inte går att utreda ska en begäran förutsättas innefatta ett önskemål om att få ta del av handlingen (se RÅ 82 2:68). skrivelse till har enligt min uppfattning innefattat en begäran om att få ta del av en sammanställning av uppgifter som var införda i myndighetens diarium, dvs. en s.k. potentiell hand- ling. Framställningen var således att betrakta som en begäran om att få ta del av allmän handling. lämnade också ut den efterfrågade handlingen, även om vissa uppgifter i den hade strukits över med hänvisning till sekretess.