frsrdg · H204JO1 · 2014-11-11 00:00:00 — Något beslut om att förbjuda upptag- ning av ljud och bild fattades inte vid sammanträdet , varken av ordföranden eller utbildningsstyrelsen (protokoll bifogas). Det förslag som ledamöterna hade att ta ställning till rörde en förändrad skolorganisation för kommun. Förslaget hade lett till intensiv debatt präglad av starka känslor inom lokalsamhället. En- skilda ledamöter i utbildningsstyrelsen har vittnat om upplevelser av obe- hag och personlig utsatthet till följd av den intensiva debatt som förslaget förde med sig. Utbildningsstyrelsen anför att ordföranden inte har handlat felaktigt eller olämpligt. Det åligger en ordförande att fastställa ordningsregler för sam- manträden för att upprätthålla möjligheten till demokratiskt beslutsfattande. Ordförandens agerande för att kunna genomföra mötet fyller kravet på sak- lighet och opartiskhet då åtgärden inte påverkades av ovidkommande skäl och ingen enskild person blev diskriminerad. Då önskemål om ordnings- reglerna ifrågasattes av ledamöter i styrelsen hade ett möjligt alternativt U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 014 /1 5:JO1 agerande varit att underställa frågan utbildningsstyrelsen för avgörande. Genom ordförandes ordningsregler kunde mötet genomföras. Utbildningsstyrelsen och kommuns övriga nämnder och styrel- ser eftersträvar öppenhet och dialog med medborgarna. Offentliga sam- manträden och olika former av medborgardialoger är viktiga inslag i detta. Utbildningsstyrelsen utgår inte från att upptagning av bild och ljud ge- nerellt försvårar beslutsöverläggningar under dess sammanträden. I detta fall innebar dock ordningsregler för sammanträdet att enskilda åhörares in- tresse av upptagning av bild och ljud för livesändning fick ge vika för in- tresset av en omsorgsfull beslutsöverläggning. Av samma protokoll framgick att minoriteten reserverat sig och för egen del anfört bl.a. följande: Den socialdemokratiska gruppen stödjer utgångspunkten att det är ordfö- rande som leder mötet, men vi invänder oss i huvudsak mot ordförandes agerande när det gäller: 2.Principen om öppna möten 3.Bedömning av ordförandens agerande Den socialdemokratiska nämndgruppen känner inte igen sig riktigt i den verklighetsbeskrivningen som anges i utredningen. Enligt gruppens histo- riebeskrivning förklarade ordföranden ordningsreglerna utan att nämnden fattade ett kollektivt beslut om dem. Socialdemokraterna protesterade tyd- ligt mot ordningsreglerna. Det gavs aldrig möjlighet för ledamöterna att rösta om frågan om ordnings-regler. Under mötet sprids det information skriftligt via Facebook om att medborgarnas rätt att sprida mötet via ljud och bild har förbjudits. Ordföranden reagerar mot detta un- der pågående möte. Principen om öppna möten När ordförande väl förklarat att mötet är öppet för allmänheten så kan man inte begränsa deras möjligheter att dela med sig av det som sägs under mö- tet. Vi värnar och uppmuntrar medborgarnas möjlighet till insyn i de demo- kratiska processerna. Det strider mot grundläggande demokratiska princi- per att under ett öppet möte sätta upp ordningsregler som innefattar att med- borgarna begränsas i hur de får sprida informationen från mötet. Att politi- ker inte ska kunna filmas/fångas upp på ljudband under argumentet att det skulle ha en hämmande effekt på de förtroendevaldas möjligheter att fatta svåra beslut är inte tillräckligt bra. Vi politiker måste fatta svåra beslut, och därmed måste vi också ibland utstå kritik. Upplever de förtroendevalda att de är utsatta för någon form av hot, bör ordförande förklara mötet stängt av säkerhetsskäl. Vi menar att denna typ av agerande har en negativ påverkan på medbor- garnas syn på politiker i allmänhet, vilket drabbar oss alla. Vi välkomnar där- för att JO prövar fallet eftersom det är vägledande för hur vi hanterar situ- ationen framöver. Vi stödjer att ordföranden måste styra mötet. Bedömning av ordförandens agerande Vi kan inte ställa oss bakom formuleringen på s. 2, ”Utbildningsstyrelsen anför att ordföranden inte har handlat felaktigt eller olämpligt.” Vi anser att ordföranden har agerat såväl felaktigt som olämpligt genom 2 014 /1 5:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 1.begränsa medborgarnas demokratiska rättigheter (dokumentera och sprida information) under ett öppet möte. 2.Inte låta US fatta ett formellt beslut i ärendet. En kopia av ett protokoll från sammanträdet bifogades styrelsens yttrande. . kommenterade remissvaret. Under handläggningen hos JO kom det in en skrivelse från Hans J. som uppgav att han varit åhörare vid sammanträdet . I skrivel- sen anförde Hans J. bl.a. följande. hotade att stänga samman- trädet om han kom på någon som rapporterade från mötet, videofilmade det eller använde sig av ljudupptagning med exempelvis mobiltelefon. Detta gjorde att han inte rapporterade från mötet eftersom han var rädd för att i så fall skulle stänga sammanträdet. . berättade för honom att han under pausen konfronterats av . I ett beslut anförde JO följande. Jag vill inledningsvis framhålla att syftet med JO:s granskning i första hand är att undersöka om myndigheterna har handlat enligt de regler för förfarandet som gäller för dem, dvs. om myndigheterna har agerat korrekt i formellt hän- seende. Mot denna bakgrund går jag inte in på de klagomål som har framförts angående bl.a. att underlaget för utbildningsstyrelsens beslut om grundskoleor- ganisation i kommunen varit bristfälligt. Min granskning avser således bara hanteringen av frågan om ljud- och bildupptagningar vid det aktuella samman- trädet. Utbildningsstyrelsen är en nämnd, vilket innebär att det är kom- munallagen (1991:900), KL, som reglerar hur styrelsen ska handlägga och fatta beslut i ärenden. I 6 kap. 19 a § första stycket KL föreskrivs som huvudregel att en nämnds sammanträden ska hållas inom stängda dörrar. Enligt samma bestämmelse får dock nämnden besluta att dess sammanträden ska vara offent- liga om fullmäktige har godkänt det. Vidare framgår av bestämmelsen att en nämnd i vissa situationer, som inte är aktuella i det här ärendet, alltid ska hålla sitt sammanträde inom stängda dörrar. KL innehåller inte några särskilda regler om hur offentliga nämndsammanträden ska gå till. Vissa sådana bestämmelser finns dock för kommunfullmäktige. del är utgångspunkten att fullmäktiges samman- träden ska vara offentliga. Fullmäktige får dock besluta att överläggningen i ett visst ärende ska hållas inom stängda dörrar. Detta framgår av 5 kap. 38 § KL. Ordföranden leder fullmäktiges sammanträden. Enligt 5 kap. 39 § KL ansvarar han eller hon för ordningen vid sammanträdena och får visa ut den som upp- träder störande och som inte rättar sig efter en tillsägelse. Någon motsvarande bestämmelse finns alltså inte för offentliga nämndsammanträden. När det gäller fullmäktiges (offentliga) sammanträden har det i den juridiska litteraturen uttalats att det är tillåtet för åhörare att spela in det som förekommer vid sammanträden med ljud och bild. Samma sak anses gälla för direktsändning från sammanträden genom radio och tv. En grundläggande förutsättning är U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 014 /1 5:JO1 dock att inspelningen inte stör sammanträdet (se bl.a. Kaijser och Riberdahl, Kommunallagarna II, 1983, s. 412 f. samt och , Kommunal- lagen – En handbok med lagtext och kommentarer, , Zeteo, kom- mentaren till 5 kap. 39 § KL). Regeringsrätten (som har ändrat namn till ) har i ett avgörande funnit att en bandinspelning inte skulle ha stört ordningen vid ett sammanträde i kommunfullmäktige (RÅ 1977 ref. 76; jfr även RÅ 1963 I 174 med motsatt utgång). Av remissvaret framgår att kommunfullmäktige i kommun rekom- menderar, i ett styrdokument för kommunens nämnder och styrelser, att dessa håller sina sammanträden öppna för allmänheten. Utbildningsstyrelsens sammanträde var öppet för all- mänheten. I remissvaret anförs bl.a. följande. Ordföranden in- formerade inledningsvis åhörarna om vissa ordningsregler, bl.a. att det inte var tillåtet med upptagning av ljud och bild under styrelsens överläggning om änd- ringen av grundskoleorganisationen. Det motiv som gavs var att syftet med sammanträdet – ledamöternas möjlighet att på sakliga grunder och fria från yttre påverkan fatta beslut – kunde äventyras. Förslaget om en förändrad skol- organisation hade lett till en intensiv debatt präglad av starka känslor. Enskilda ledamöter i styrelsen hade vittnat om upplevelser av obehag och personlig utsatthet till följd av den intensiva debatt som förslaget fört med sig. Enskilda åhörares intresse av upptagning av bild och ljud för livesändning fick ge vika för intresset av en omsorgsfull beslutsöverläggning. Styrelsens uttalande i remissvaret om att det vid sammanträdet inte fattades något beslut om att förbjuda upptagningar av ljud och bild är svårbegripligt. Visserligen tycks något beslut i saken inte ha tagits in i protokollet från sam- manträdet. Att ordföranden när mötet inleddes ”informerade […] om vissa ord- ningsregler” kan dock inte ges annan tolkning än att han hade fattat ett beslut om sådana regler. Det kan konstateras att ordningsreglerna innebar ett förbud för åhörarna att under en del av sammanträdet, styrelsens (offentliga) överlägg- ning, dokumentera och rapportera från sammanträdet med ljud och bild. Som framgått finns det inte några bestämmelser i som reglerar om en nämnd vid ett öppet sammanträde får besluta om en sådan inskränk- ning som är aktuell här. JO har i tidigare beslut, som dock inte gällt kommunala nämnder, godtagit förbud mot ljud- eller filminspelning vid offentliga samman- träden. JO:s beslut i ämbetsberättelserna JO 1984/85 s. 413 (dnr 755-1983) och JO 2011/12 s. 600 (dnr 6968-2009) rör förbud mot bl.a. filminspelning under sam- manträden som hölls av en länsstyrelse enligt den då gällande miljöskyddsla- gen respektive . JO anförde i det äldre ärendet bl.a. följande: som håller ett offentligt sammanträde enligt 14 § miljö- skyddslagen har i princip möjlighet att förbjuda filmupptagningar vid sam- 2 014 /1 5:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N Men för detta fordras att myndigheten i det enskilda fallet be- dömer att upptagningen skulle vara så störande att syftet med sammanträdet skulle äventyras. Självfallet kan myndigheten inte utan vidare utgå från att filmupptagningar generellt försvårar utredningen vid offentliga samman- träden av detta slag. I det senare ärendet konstaterade JO att hade haft rätt att förbjuda fotografering och filmupptagning under ett offentligt sammanträde. JO anförde bl.a. följande: En förutsättning är dock att det grundläggande kravet på saklighet och opar- tiskhet – 1 kap. 9 § regeringsformen, som gäller i all myndighetsverksamhet Kravet innebär bl.a. att en myndighets åtgärder inte får påver- kas av ovidkommande skäl. De får inte heller innebära att någon diskrimi- neras. har redovisat såväl varför sammanträdet hölls öppet för allmänheten som varför fotografering och filmupptagning inte tilläts under vissa delar. Sammanträdets ordförande har i det senare hänseendet hänvisat till att ett sådant sammanträde som det var fråga om ska genomföras så att det underlättar för sakägarna att lägga fram sina synpunkter. Fotografering och filmupptagning underlättar enligt ordföranden definitivt inte detta. Tvärtom bedömde han att aktivitet av det slaget har en starkt hämmande effekt. De anförda skälen är inte ovidkommande. De visar att det fanns en saklig grund för de ordningsregler ställde upp. Jag delar länsstyrel- sens uppfattning att syftet med sammanträdet – att ge den beslutande myn- digheten möjlighet att för sakens utredning inhämta synpunkter från sak- ägarna och att i övrigt ge dem tillfälle att komma till tals – var överordnat intresset av att tillåta fotografering och filmupptagning. Eftersom fotogra- fering och filmupptagning typiskt sett torde upplevas som mer störande av människor i allmänhet än ljudupptagning anser jag inte heller att det finns skäl att ifrågasätta sakligheten i den bedömning som redovisat när det förra förbjöds medan det senare tilläts. JO har även godtagit att en förrättningslantmätare förbjuder bandinspelning vid ett sammanträde ”under förutsättning att han eller hon i det enskilda fallet be- dömer att upptagningen skulle vara så störande att syftet med sammanträdet skulle äventyras” (JO 2006/07 s. 419, dnr 4168-2004; jfr även JO 1989/90 s. 204, dnr 2576-1987, som dock gällde inspelning vid personlig inställelse in- för en taxeringsnämnd och således inte avsåg ett offentligt sammanträde). I ett fall som det aktuella bestämmer, som redovisats ovan, en nämnd själv om ett sammanträde ska vara öppet eller stängt för allmänheten. I enlighet med den allmänna principen om att en mindre ingripande åtgärd kan vidtas inom ramen för en befogenhet att vidta en mer ingripande åtgärd anser jag att en nämnd principiellt sett är oförhindrad att besluta om ord- ningsregler som innebär att åhörare vid ett öppet sammanträde inte får spela in med ljud och/eller bild. En grundläggande förutsättning för en sådan ordnings- regel är att den inte är godtycklig, diskriminerande eller på annat sätt föranledd av ovidkommande skäl. Bestämmelsen i 1 kap. 9 § regeringsformen ställer krav på att nämnden är saklig och opartisk. Jag vill också framhålla att den självklara utgångspunkten är att det vid ett öppet sammanträde ska vara tillåtet för åhörare att göra bild- och ljudupptagningar. Intresset av insyn i det allmännas verksam- heter är utomordentligt starkt. U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 014 /1 5:JO1 Vid sammanträdet skulle utbildningsstyrelsen ta ställ- ning till ett förslag om en ny grundskoleorganisation. Styrelsens minoritet har framfört att argumentet för ordningsregeln, att bild- och ljudupptagningar skulle ha haft en hämmande effekt på ledamöternas möjligheter att fatta beslut, inte är ”tillräckligt bra”. I remissvaret anförs dock att enskilda ledamöter i sty- relsen hade vittnat om upplevelser av obehag och personlig utsatthet till följd av den intensiva debatt som förslaget om en ny grundskoleorganisation fört med sig. Mot den bakgrunden har jag inte underlag för att hävda att omstän- digheterna var sådana att det inte i och för sig fanns en godtagbar grund för ordningsregeln. I det sammanhanget kan noteras att ett sådant beslut om ord- ningsregler som det här varit frågan om torde kunna bli föremål för laglighets- prövning i förvaltningsdomstol. Vad gäller den formella handläggningen av saken vill jag anföra följande. Av utredningen framgår att ensam beslutade om ordningsre- geln. Styrelsen har i remissvaret anfört att ”det åligger en ordförande att fast- ställa ordningsregler för sammanträden …”. Det finns dock ingen bestämmelse i KL som ger en nämndordförande befogenhet att ensam ställa upp regler för hur ett nämndsammanträde ska genomföras. Eftersom det är nämnden som be- stämmer om sammanträdet ska vara öppet måste enligt min mening nämnden också fatta beslut om en sådan ordningsregel som innebär att åhörarna förbjuds att göra ljud- och bildupptagningar vid ett öppet sammanträde. kan därför inte undgå kritik för att han fattade beslutet ensam. Att frågan inte underställdes styrelsen ens när ett antal ledamöter protesterade mot ordnings- regeln är anmärkningsvärt. . har även uppgett att i en paus i sammanträdet bl.a. frågade honom vem som hade filmat och rapporterat från sammanträdet på Facebook. Styrelsen har inte kommenterat den uppgiften. Jag har således inte underlag för att göra något uttalande i denna del. Eftersom det inte framstår som sannolikt att ytterligare utredningsåtgärder skulle leda till klarhet i vad som hände lämnar jag saken. Vad som har förekommit i övrigt ger inte anledning till någon kommentar från min sida. Ärendet avslutas med den kritik som uttalats när det gäller agerande vid sammanträdet. 2 014 /1 5:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N Kritik mot ordföranden i en hon inte på begäran av en tredjedel av nämndens ledamöter kallade nämnden till ett sammanträde (Dnr 2072-2013) Beslutet i korthet: En tredjedel av ledamöterna i och utbildnings- nämnden i kommun begärde att nämnden skulle hålla ett extra sammanträde. Enligt JO skulle ordföranden ha kallat till ett sammanträde även om hon gjorde bedömningen att nämnden inte kunde besluta om det som minoriteten ville ta upp. Nämndens ordförande kritiseras för att hon inte sammankallade nämnden. I en skrivelse daterad och ställd till Barn- och utbildnings- nämnden i kommun, ”Att: ”, anförde tre av nämndens ledamöter, bl.a. , och en suppleant följande: Påkallande av skyndsamt extra BUN möte Fullmäktige i kommun har ett beslut avseende vilken skolverk- samhet som skall föreligga i . Detta är ett politiskt beslut av kom- munens högsta politiska organ och demokratiska församling. har ansvariga tjänstemän inom skolans verksamhet beslutat att barn i klasserna 4 – 6 på Klockarbackeskolan skall bedriva sin skolgång på Ringelskolan i . Skälet anges till omöjlighet att ordna behörig lärare i . Oavsett anledning till beslutet tror vi att detta ej kan fattas av ansvariga tjänstemän enbart, utan fråga kräver minst ett politiskt beslut av . Om detta ej görs är det inte klarlagt huruvida ansvariga tjänstemän begår ett allvarligt tjänstefel då inte frågan hänskjutits till verksamhetens politiskt ansvariga nämnd, innan beslut tas om förändring, tillfälligt som slutgiltigt. Nämndens ordförande anförde i en skrivelse daterad bl.a. följande: Angående begäran om extra skyndsamt möte med Enligt skollagens 2 kap 10 § har rektor ansvar för enhetens inre organisa- tion. I förra skollagen fanns inte detta. Då skulle nämnden ta ett sådant be- slut alternativt ge ett sådant uppdrag som delegation. Det är alltså nya be- stämmelser i skollagen . Det innebär att inte har rätt att gå in och ändra i rektors beslut. Om nämnden skulle fatta beslut i frågan så bryter det mot lagen. Det kan vi tycka vad vi vill om, men så är lagen. Jag hoppas att vi kan träffas och prata om den uppkomna situationen och föreslår ett möte på kommunalhuset nu 11/1 kl:15.00. U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 014 /1 5:JO1 I en anmälan klagade på att hade väg- rat att hålla ett extra sammanträde trots att en tredjedel av nämndens ledamöter hade begärt det. Han anförde i huvudsak följande. /13 beslutade rektorn vid i Mosko- sel i samråd med skolchefen och att flytta tre klasser till . En tredjedel av barn- och utbildningsnämndens ledamöter begärde ett extra nämndsammanträde för att reda ut om rektorn kunde flytta hela skol- klasser innan kommunfullmäktige hade beslutat om en skolas nedläggning. vägrade att hålla ett extra sammanträde. Det är ett klart brott mot bestämmelsen i 6 kap. 18 § kommunallagen (1991:900), KL. Till anmälan hade fogats bl.a. en kopia av den ovan redovisade skrivelsen till barn- och utbildningsnämnden. JO begärde att barn- och utbildningsnämnden skulle yttra sig över det som hade framförts i anmälan. Av ett protokoll från nämndens sammanträde framgick att nämndens utskott hade upprättat ett förslag till beslut som överensstämde med en skrivelse som hade undertecknats av . Nämnden beslutade dock att lämna följande yttrande till JO. Att ordföranden inte kallade till en extra nämnd som en tredjedel av leda- möterna begärde, var ett brott mot kommunallagen. Anledningen till att ej kalla in till extra nämnd var att det ej var ett politiskt beslut som skulle fattas, utan ett tjänstemannabeslut. Till protokollet hade bl.a. utskottets förslag till beslut, dvs. skrivelse, fogats. I skrivelsen anfördes bl.a. följande (omnämnda bilagor har utelämnats): Anmälaren har i texten menat att rektorn på Klockarbackeskolan i samråd med ordförande och skolchef beslutat att barnen skulle flyttas till Ringelskolan. Han hävdar även att flytten skett mot föräldrarnas vilja. Dessa påståenden stäm- mer inte. Jag har aldrig samrått med rektorn eller skolchef. Rektorn har bara samrått med föräldrarna. Beslutet är bara rektors. mottog jag en skrivelse via mail från tre ordinarie och en ersät- tare i nämnden (bilaga 1). De krävde ett extra skyndsamt nämndssamman- träde. Anledningen till det extra sammanträdet var att rektor inte skulle ha rätt att fatta beslutet samt att det skulle kunna vara ett allvarligt tjänstefel begånget av rektorn. Jag och anmälaren hade mailkontakt i frågan och för mig kändes det märkligt att hålla en extranämnd utan beslutsärenden. Det är enligt nya skollagen rektor som ska besluta om skolans inre organisation. Nämnden kan inte besluta i strid mot lagen. Jag rådgjorde inte med någon av kommu- nens tjänstemän utan valde att kontakta SKL:s skoljurist, […] på telefon. Hon delade helt min uppfattning och hänvisade till skollagens 10 §. Hennes uppfattning var att vi som politiker inte får besluta om den inre organisat- ionen. Detta är nytt i den nya skollagen. Enligt tidigare lag låg ansvaret på nämnden med möjlighet till delegation. 2 014 /1 5:JO1 U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N För att få veta vad de som begärt det extra barn- och utbildningssam- manträdet ville att nämnden skulle ta upp, och för att få räta ut en del frå- getecken, inbjöds de till möte (bilaga 2). an- mälde att han inte skulle komma. Till mötet hade jag även bjudit in vice ordföranden, skolchef och kommunchef. Den ende av de fyra politikerna som kom till mötet var ersättaren, . Varken eller kom. De hade heller inte meddelat förhinder. Om de hade gjort det hade jag föreslagit en annan tid som passat bättre eller hört varför de inte ville komma. Jag tycker det är riktigt illa av som dessutom är en av tre i vårt utskott att inte svara på min inbjudan då han inte kunde komma. Jag hade då ingen möj- lighet att få veta vad han ville ha ut av ett nämndsmöte som inte kunde besluta om någonting. Min uppfattning är att jag inte kunde göra på annat sätt i detta ärende och hoppas att JO beaktar denna inlaga. fick tillfälle att kommentera remissvaret. JO:s expedition hämtade in Kommunfullmäktige i kommuns reglemente för barn- och utbildningsnämnden samt fullmäktiges Gemensamma bestämmelser för styrelser och nämnder. I reglementet hänvisas i fråga om nämndens arbetsformer till de gemen- samma bestämmelserna. I det sistnämnda dokumentet regleras bl.a. följande: § 6 Tidpunkt för sammanträde Styrelsen/nämnden bestämmer dag och tid för sammanträde. Ordföranden ansvarar för att kallelse utfärdas till sammanträde. Om inte omständigheterna ger skäl till annat förfarande, skall kallelse utfärdas skriftligt och sändas så att den är ledamöter och ersättare, samt annan förtroendevald som får närvara vid sammanträdet, tillhanda senast före sammanträdesdagen. Kallelse bör åtföljas av föredragnings- lista samt tillhörande handlingar enligt ordförandens bedömning. Om både ordföranden och vice ordföranden är förhindrade att kalla till sammanträde, skall den till levnadsålder äldste ledamoten göra detta. I ett beslut anförde JO följande. Grundläggande regler för hur en nämnd ska arbeta och handlägga ärenden finns i KL. Enligt 6 kap. 18 § första stycket KL ska en nämnd bestämma tid och plats för sina sammanträden. I andra stycket föreskrivs att ett sammanträde ska hållas också om minst en tredjedel av nämndens ledamöter begär det eller om ordfö- randen anser att det behövs. KL innehåller inte några bestämmelser om hur nämndens ledamöter ska kallas till ett ordinarie sammanträde eller till ett sam- manträde som hålls på begäran av en minoritet respektive på initiativ av ordfö- randen. Av 6 kap. 32 § KL framgår emellertid att kommunfullmäktige ska ut- färda reglementen med närmare föreskrifter om nämndernas verksamhet och U T B I L D N I N G S - O C H F O R S K N I N G S S E K T O R N 2 014 /1 5:JO1 Som framgått har Kommunfullmäktige i kommun beslutat om ett sådant reglemente.