frsrdg · H104RB1 · 2014-02-10 00:00:00 — hade följande ekonomiska utfall och händelser stor betydelse för verksamhet: Den ekonomiska utvecklingen i euroområdet var fortsatt svag och påverkade den svenska tillväxten negativt. Svensk export och svenska investeringar utvecklades svagt då tillväxten på de svenska exportmarknaderna var dämpad. var hushållens ekonomi och konsumtion förhållandevis starka. Arbetsmarknaden utvecklades också relativt väl, och sysselsättningsgraden ökade. Även deltagandet i arbetskraften ökade, vilket gjorde att arbetslösheten steg , men därefter minskade den åter. Inflationen, mätt som förändringen av konsumentprisindex (KPI), låg och var också 0,0 i årsgenomsnitt. Infla-tionen mätt med KPI med fast bostadsränta (KPIF) var i genomsnitt . Enligt bedömning ökade den totala produktionen med måttliga 2013. Arbetslösheten var i genomsnitt , vilket var samma nivå som 2012. fortsatte den expansiva penningpolitiken genom att hålla reporäntan oförändrad på under större delen av året. sänktes reporäntan till . ändrades reporäntebanan, och prognosen för när reporäntan skulle börja höjas flyttades fram till slutet av 2014, ungefär än prognosen . Prognosen för reporäntebanan var sedan i stort sett oförändrad , då reporäntebanan åter sänktes, och prognosen för när reporäntan skulle börja höjas flyttades fram till början av 2015. Penningpolitiken 2013 handlade om att väga hur låg reporäntan behöver vara för att inflationen ska närma sig målet tillräckligt snabbt mot de ökade risker förknippade med hushållens skulder som en låg ränta kan medföra. Då inflationen blev oväntat låg vägde behovet av kortsiktig stimulans tyngre, varför reporäntan sänktes . Hushållens höga skuldsättning utgör alltjämt en risk för en långsiktigt hållbar utveckling. bedömde att svenska bankers finansiella styrka och en väl fungerande finansiell infrastruktur bidrog till att det svenska finansiella systemet var stabilt. Bankerna fortsatte att ha god tillgång till marknadsfinansiering, men deras jämförelsevis höga andel marknadsfinansiering i utländsk valuta utgör alltjämt en risk som kan hota den finansiella stabiliteten. Skuldsättningen i hushållssektorn fortsätter att vara en risk som kan hota den finansiella stabiliteten. För att minska sårbarheterna behöver svenska banker säkerställa att de har tillräckligt med kapital för att kunna hantera framtida förluster och störningar på de finansiella marknaderna. arbetade på olika sätt med makrotillsynsfrågor, exempelvis genom att analysera kapitaltäckningsfrågor för bankerna och riskerna med hushållens skuldsättning. Dessa frågor diskuterades och analyserades även i det temporära samverkansrådet som banken har bildat tillsammans med . besvarade delbetänkande Att förebygga och hantera finansiella kriser. välkomnade att regelverket för att hantera och förebygga finansiella kriser har utretts och delgav bankens syn på hur en organisatorisk struktur för makrotillsynen skulle kunna utformas. Direktionen besvarade betänkandet om finansiella oberoende och balansräkning. höll med utredningen om att det behövs ett nytt regelverk som säkrar finansiella oberoende som bland annat innebär att banken ska ha tillräckligt med resurser för att självständigt kunna utföra sitt uppdrag. Direktionen föreslog processer för beslutsordningen, för storleken på det egna kapitalet, och för valuta-reserven. resultat blev –2,. Jämfört med 2012 minskade resultatet med främst till följd av nedskrivningar relaterade till värdepappersinnehav. Balansomslutningen ökade med till , främst till följd av implementeringen av beslut att öka valutareserven med motsvarande . Riksbanksfullmäktige beslutade att utse till vice riksbankschef och till vice riksbankschef. De två nya ledamöterna tillträdde sina tjänster , efter att vice riksbankschef och vice riksbankschef hade lämnat sina befattningar . genomförde två internationella konferenser. diskuterades om och hur centralbanker kan minska risken för finansiella kriser. Då uppmärksammades även att det svenska inflationsmålet fyllde . behandlades finansiella bubblors uppkomst och deras hantering. då de äldre versionerna av 50- och 1 000-kronorssedlarna, de utan folieband, blev ogiltiga att betala med i och med utgången av 2013. I enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank innehåller årsredovisningen för riksbank en förvaltningsberättelse, en balansräkning, en resultaträkning samt ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. Årsredovisningen redovisar även övriga områden såsom remissarbete. I enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank lämnar direktion denna redovisning för verksamhet till , och riksbanksfullmäktige. att fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget i årsredovisningen för . (ordförande), (förste vice ordförande), , , Per och har deltagit i beslutet. har varit föredragande. Ett fast penningvärde – prisstabilitet13 Ett säkert och effektivt betalningsväsende36 Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden130 INTERN STYRNING OCH KONTROLL137 riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2013144 var tillväxten i vår omvärld alltjämt svag, även om tecknen på en förbättrad konjunktur blev allt tydligare. Detta bidrog till att tillväxten blev blygsam också i den svenska ekonomin. För att understödja återhämtningen och bidra till att inflationen stiger mot målet på behöll reporäntan oförändrad på under större delen av året. Då infla-tionstrycket föll oväntat sänkte reporäntan till . Den finansiella styrkan hos de svenska bankerna bidrog till att det finansiella systemet fungerade väl . För att förebygga systemrisker som kan hota den finansiella stabiliteten fortsatte att medverka i utformningen av nationella och internationella finansiella regelverk. Vidare fortsatte utvecklingen av analysen kring finansiell stabilitet och makrotillsyn. Den svenska ekonomin påverkades i hög grad av den svaga utvecklingen i euroområdet, där problemen i skuldkrisländerna alltjämt skapade osäkerhet och höll tillbaka efterfrågan. Detta medförde att svensk export utvecklades svagt, trots den ekonomiska återhämtningen i och tillväxten i . De svenska hushållens ekonomi och konsumtion hölls dock uppe relativt väl. Den svagare konjunkturen tillsammans med bland annat dämpade export-priser i omvärlden bidrog till att inflationen blev låg. För att ge stöd till återhämtningen och få inflationen att stiga mot målet på behövde penningpolitiken vara fortsatt expansiv. Penningpolitiken behövde också beakta oron för att hushållens skuldsättning och priserna på bostadsmarknaden utvecklas på ett sätt som skulle kunna innebära allt större risker för ekonomin framöver. Under större delen av året gjorde vi bedömningen att en lämplig avvägning, där penningpolitiken var påtagligt expansiv men ändå i viss mån tog hänsyn till dessa risker, var att behålla reporäntan på . En ännu lägre reporänta skulle visserligen ha kunnat få inflationen att stiga mot målet något snabbare, men skulle ytterligare ha ökat riskerna med hushållens skuldsättning och utvecklingen på bostadsmarknaden. Inflationen blev dock oväntat låg, och trots den fortsatta återhämtningen bedömdes inflationstrycket bli tydligt lägre än enligt prognos . Behoven av en kort-siktig stimulans vägde därmed tyngre, och sänkte vi reporäntan till . Stabilitet i finansiella system och infrastruktur De förhållandevis goda ekonomiska förutsättningarna i gynnade de svenska bankernas intjäning och bidrog till att kreditförlusterna var små . Bankerna var också relativt väl kapitaliserade jämfört med många andra europeiska banker, vilket medförde att de hade god tillgång till marknads-finansiering i både svenska kronor och utländsk valuta. Vi bedömde att de svenska bankernas finansiella styrka bidrog till stabiliteten i det svenska finansiella systemet. Det svenska banksystemet är dock stort i relation till den svenska ekonomin. Dessutom är bankerna nära sammankopplade till varandra och till internationella marknader, vilket gör att problem i en bank snabbt kan sprida sig till hela banksystemet. Detta skapar en sårbarhet som kan påverka den finansiella stabiliteten negativt. För att minska sårbarheten i det svenska banksystemets struktur rekommenderade vi därför bankerna att vara väl kapitaliserade och ha en stabil finansiering. Vi har även argumenterat för behovet av en valutareservsavgift för bankerna eftersom en sådan kan bidra till att de minskar sina risker med att marknadsfinansiera sig i utländsk valuta. Vi fortsatte också att utreda och påverka utformningen av nationella och internationella finansiella regelverk för att förebygga framtida finansiella kriser. För att betalningsväsendet ska vara säkert och effektivt krävs finansiellt starka banker, men också en väl fungerande finansiell infrastruktur. Vi valde att offentliggöra våra bedömningar inom området genom att införa en årlig rapport om den finansiella infrastrukturen. ansåg att den finansiella infrastrukturen i fungerade väl, men att det finns utrymme för förbättringar för att stärka den ytterligare. betalningssystem för stora betalningar, , har en avgörande betydelse för att marknadsaktörerna ska kunna genomföra finansiella överföringar sinsemellan utan kredit- eller likviditetsrisker. Vårt mål för tillgängligheten i är därför satt mycket högt med nära 100 procents tillgänglighet, vilket innebär att ett avbrott medför att målet inte nås. lyckades vi inte fullt ut med att uppnå vår höga målsättning, men de störningar som inträffade hanterades väl av alla inblandade, och erfarenheterna bidrog till förbättringar i incidenthanteringen av . Skuldsättningen indikator på makroekonomiska risker Det finns många lärdomar från den internationella finansiella krisen och den efterföljande skuldkrisen i . En viktig lärdom är att en kraftig ökning av skuldsättningen i samhället kan innebära stora problem, i synnerhet om den hänger samman med prisökningar på någon viktig tillgångsmarknad. Svenska hushåll är högt skuldsatta, i både ett historiskt och ett internationellt perspektiv. har priserna på bostäder stigit. Hushållens skulder ökar visserligen inte lika snabbt som , men det finns en risk för att skulderna tar fart på nytt. Vad vi vet är att om en sådan trend fortsätter blir det förr eller senare problem. När hushållen har stora skulder blir de sårbara för konjunkturnedgångar, räntehöjningar eller prisfall på bostäder. När tillgångarna minskar i värde försöker hushållen kompensera förlusten genom att spara i stället för att konsumera. Bortfallet i efterfrågan kan förstärkas om en svag konjunktur gör att låntagare, hushåll och företag får svårt att klara sina åtaganden och bankerna därmed gör kreditförluster. Konjunkturen och det finansiella systemet kan på så sätt dra varandra nedåt i en växelverkan. Det har mot den här bakgrunden funnits goda skäl för att ta hänsyn till de risker som är förknippade med en kraftig och långvarig kreditexpansion och trendmässigt stigande bostadspriser. Det är en förutsättning för att klara vår uppgift att upprätthålla prisstabilitet. Att motverka finansiella obalanser är ingen uppgift som penningpolitiken i längden kan klara helt på egen hand. Det nya politikområdet makrotillsyn har uppkommit som en reaktion på just svårigheterna att hantera finansiella obalanser och deras konsekvenser. Regeringen gjorde klart att tilldelas huvudansvaret för de instrument som finns för att påverka den finansiella stabiliteten. Att osäkerheten kring ansvarsförhållandena har skingrats och att huvudansvaret faller på en myndighet är positivt. Även om vi nu har kommit en bra bit på väg med att få ett ramverk för makrotillsyn på plats kvarstår några principiella frågor att fundera vidare på, exempelvis när det gäller interaktionen mellan makrotillsynen och penning-politiken. Jag tror bland annat att det är viktigt att det finns en viss grad av samstämmighet mellan de båda politikområdena – att de så att säga inte drar för mycket åt olika håll utan snarare hjälper varandra. diskuterade och systemrisker, finansiell stabilitet och makrotillsyn inom ramen för det temporära samverkansrådet. Rådet gjorde en undersökning av hur riskerna med hushållens höga och ökande skuldsättning och långa amorteringstider kan påverka den framtida finansiella stabiliteten. Därutöver begärde in mer uppgifter från bankerna än tidigare om hushållens krediter för att få en tydligare bild av riskerna med hushållens skuldsättning. Tydlig och öppen kommunikation Vår självständiga ställning medför att det är viktigt att kommunikationen är öppen och tydlig så att våra beslut kan granskas och utvärderas. Kommunika-tionen kan även bidra till ett högt förtroende för vår verksamhet och för det finansiella systemet. Öppenhet har varit ett för oss, och blev åter internationellt uppmärksammad för detta . har öppenheten skapat nya utmaningar för vår kommunikation. Omvärlden ställer betydligt högre krav på tydlighet, men även på snabbhet, lyhördhet och dialog. Vi har därför reviderat vår kommunikationspolicy och även arbetat fram en kommunikationsstrategi för att anpassa oss till denna förändrade spelplan. direktion träffade många olika målgrupper i och utomlands för att presentera sin syn på penningpolitiken och den finansiella stabiliteten. Deltagarna kunde då också diskutera dessa områden med direktionsledamöterna, vilket bidrog till öppna förhållningssätt. Ett annat exempel på vårt arbete med att vara mer öppna är att vi haft diskussioner med samtliga centralbanker som förvarar den svenska guldreserven. Det gör att vi nu öppet kan redovisa i vilka länder guldreserven förvaras och i vilka kvantiteter. har också beslutat hur inventeringen av guldet ska gå till. Tydligheten var också viktig i vår informationskampanj Kolla pengarna! som riktade sig till alla svenska hushåll med uppmaningen att göra sig av med de äldre versionerna av 50- och 1 000-kronorssedlarna eftersom dessa upphörde att vara giltigt betalningsmedel i och med utgången av 2013. Indragningen av de äldre sedelversionerna kommer bland annat att förenkla sedelhanteringen för bankerna, värdebolagen och handeln när den nya sedelserien börjar introduceras . En förbättrad organisation för att uppnå visionen En dynamisk organisation behöver utvecklas och vara lyhörd för omvärldsförändringar. uppgifter har successivt blivit alltmer policy-inriktade medan andra operativa verksamheter har minskat i omfattning. För att vi ska uppnå vår vision att vara bland de bästa när det gäller kvalitet och effektivitet startades en organisationsöversyn . Ett förslag på förbättringar i organisationen har tagits fram, men det kommer att genomföras först . Redan före organisationsöversynen fattade vi beslut om att utkontraktera delar av vår IT-verksamhet för att vi ska få god tillgång till IT-kompetens som verksamheten bedrivs kostnadseffektivt. Det praktiska genomförandet av beslutet gjordes till stora delar . Vi har också länge strävat efter att göra vår kontanthantering så effektiv och högkvalitativ som möjligt. öppnar vårt nya kontant-hanteringskontor i . Kontoret i stängdes , och kontoret i fasas successivt ut. Därmed kommer snart att lämna ut kontanter till bankerna på endast ett ställe i . Bankerna distribuerar sedan kontanterna vidare till handeln och allmänheten via sina kontantdepåer. Medarbetarna en förutsättning för att nå verksamhetsmålen Medarbetarnas kompetens och arbetsinsatser är förutsättningen för att ska kunna uppfylla sina policyuppdrag och åtaganden. genomförde vi återigen en medarbetarundersökning som visade att nio av tio medarbetare är stolta över att arbeta på och känner sig motiverade i sitt arbete. Jag gläds åt detta och också åt att så många anser att det råder ett bra diskussionsklimat hos oss. Det bådar gott för vår analys-kompetens. är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde – prisstabilitet Enligt lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat ett mål för inflationen som säger att den årliga förändringen av konsumentprisindex (KPI) ska vara . KPI påverkas dock ofta av faktorer som inte bör reagera på eftersom de endast bedöms ge tillfälliga effekter på inflationen. Därför beskriver och förklarar inflationen och penningpolitiken även med andra inflationsmått. Ett viktigt mått är KPIF, där inflationen rensats från räntekostnader för egnahem som direkt påverkar KPI när ändrar reporäntan. penningpolitik inriktas på att uppfylla inflationsmålet sam-tidigt som den ska stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Detta görs genom att , förutom att stabilisera inflationen runt inflationsmålet, strävar efter att stabilisera produktionen och sysselsättningen runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. bedriver därmed vad som kallas flexibel infla-tionsmålspolitik. Det innebär inte att gör avkall på att inflationsmålet är överordnat. För att påverka inflationen och den ekonomiska utvecklingen beslutar om nivån på sin styrränta, den så kallade reporäntan. Reporäntan påverkar andra räntor i ekonomin och därmed i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och inflationen. följer och analyserar risker i det finansiella systemet i syfte att se hur dessa påverkar den allmänna ekonomiska utvecklingen och därmed penningpolitiken. Risker förknippade med finansiella obalanser, såsom hög skuldsättning bland svenska hushåll, vägs in i räntebesluten. Sådana risker kan skapa allvarliga hot mot inflations- och makrostabiliteten mer långsiktigt. Sannolikt kommer flera politikområden att behöva hjälpas åt för att hantera riskerna med hushållens skuldsättning, särskilt om bostadspriser och skuldsättning ökar snabbt. Ett väl fungerande regelverk och en effektiv tillsyn utgör centrala förutsättningar i detta arbete. Ett säkert och effektivt betalningsväsende – finansiell stabilitet har fått i uppdrag av att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det innebär att ska verka för stabilitet i det finansiella systemet som helhet. I uppdraget ingår också att ge ut sedlar och mynt. tillhandahåller dessutom ett centralt betalningssystem, , som hanterar stora betalningar mellan banker och andra aktörer på ett säkert och effektivt sätt. analyserar och övervakar löpande stabiliteten i det finansiella systemet för att tidigt upptäcka förändringar och sårbarheter som kan leda till störningar. Analysen fokuserar främst på de stora svenska bankkoncernerna, finansmarknadernas funktionssätt och den finansiella infrastruktur som behövs för att betalningar och de svenska finansmarknaderna ska fungera. I en krissituation kan under vissa förutsättningar ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. Den internationella finansiella krisen –2009 har lett till en övergripande översyn av området finansiell stabilitet i och i många andra länder, dels vad gäller det förebyggande stabilitetsarbetet och dels vad gäller arbetet med krishantering. Det handlar om att utveckla det område som har kommit att kallas makrotillsyn så att man kan upptäcka, analysera och motverka risker i det finansiella systemet som helhet. Men exakt vad som ska ingå i makrotillsynen och vilka verktyg som kan användas är ännu inte fastlagt eftersom detta är ett politikområde under framväxt. I kommer att få det huvudsakliga ansvaret för de instrument som finns för att påverka den finansiella stabiliteten. Ett stabilt finansiellt system är en förutsättning för att ska kunna bedriva en effektiv penningpolitik. Det beror på att de finansiella marknaderna och deras sätt att fungera påverkar genomslaget för penning-politiken. behöver således ta hänsyn till risker i det finansiella systemet som helhet, och vilka beslut som fattas inom makrotillsynen, för att kunna uppfylla båda sina policyuppdrag – att upprätthålla ett fast penning-värde och att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. är en myndighet under . utser ledamöterna i riksbanksfullmäktige, och riksbanksfullmäktige utser i sin tur ledamöterna i direktion. Fullmäktige ska också övervaka och kontrollera direktionens arbete. direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att ta direktiv från någon annan. Genom att delegera uppgiften att hålla inflationen låg och stabil till har gett penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapat goda förutsättningar för att inflationsmålet ska upp-fattas som trovärdigt. Den självständiga ställningen tar sig också uttryck i finansiella oberoende som säkras genom att har rätt att förvalta finansiella tillgångar. förvaltar sina finansiella tillgångar för att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag. Givet detta inriktas tillgångsförvaltningen på att uppnå en så hög långsiktig avkastning som möjligt i förhållande till den risk som tas. lägger stor vikt vid att vara öppen och tydlig med sina verksamheter. En bred krets av utomstående ska kunna förstå vad gör och varför. Genom att är öppen och tydlig med vad som ligger till grund för de penningpolitiska besluten ökar trovärdigheten för inflations-målet. Öppenhet och tydlighet skapar dessutom förtroende för hur Riks-banken bedömer och hanterar situationen på de finansiella marknaderna. Att redogör för sina bedömningar bidrar till att ekonomins aktörer kan bilda sig en uppfattning om den ekonomiska utvecklingen och riskerna i det finansiella systemet. självständiga ställning ställer också stora krav på kommunikation och insyn i bankens verksamheter så att dessa kan granskas och utvärderas av allmänheten och uppdragsgivaren, . Öppenheten tar sig till exempel uttryck i att på sin webbplats publicerar protokoll och beslutsunderlag från direktionens sammanträden samt detaljerade protokoll från de penningpolitiska sammanträdena. Dessutom är de modeller som använder i sitt analysarbete offentliga – det gäller både makroekonomiska prognosmodeller och modeller för stresstester av banker. resultat uppgår till –2,, vilket är en minskning med jämfört med året innan. Minskningen förklaras främst av nedskrivningar i värdepappersinnehav till följd av att marknadsräntorna har stigit . Marknadsvärdet på guld- och valutareserven steg från till . Denna förändring förklaras huvudsakligen av implementeringen av beslut att öka valutareserven med motsvarande . Värdet på de totala tillgångarna steg från till , vilket till stor del förklaras av förstärkningen av valutareserven. Årets resultat (miljarder kronor) –2,0 Guld- och valutareserv (miljarder kronor) Totala tillgångar (miljarder kronor) Reporänta (procent) Kort ränta (SSVX, procent) Lång ränta (statsobligationer, procent) BNP (procentuell förändring) Arbetslöshet (procent) Inflation, mätt med KPI (procentuell förändring) Inflation, mätt med KPIF (procentuell förändring) Anm. I tabellen presenteras utfallet för samtliga poster med undantag för uppgifterna om BNP och arbetslöshet , vilka anges enligt prognos . SCB reviderade nationalräkenskaperna och arbetslösheten , vilket medfört justeringar i tabellen jämfört med årsredovisningarna 2011–2012. KPIF beräknas som KPI med fast bostadsränta. Ett fast penningvärde – prisstabilitet Svag tillväxt i omvärlden dämpade svensk export . bedömde att BNP hade ökat med måttliga . Penning-politiken handlade om att väga hur låg räntan behöver vara för att inflationen ska närma sig målet tillräckligt snabbt mot de ökade risker förknippade med hushållens skulder som en låg ränta kan medföra. Under större delen av året behöll reporäntan oförändrad på . Då inflationstrycket blev lägre än väntat sänktes reporäntan till . Såväl sysselsättningen som arbetskraften ökade , och den genomsnittliga arbetslösheten blev .