frsrdg · H104RS3 · 2014-01-24 00:00:00 — 1.handlägga frågor angående förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare samt andra personalfrågor, 2.upprätta förslag till anslag på statsbudgeten, dock inte för , 3.i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter, utom , och 4.besluta om föreskrifter och råd i sådana frågor som avses i 1–3. Av 4 kap. 2 § RO följer att utskotten och biträds av kanslier som ingår i . Enligt 7 § ska ledamöter och organ ha tillgång till bibliotek och rätt till bistånd i övrigt med sakuppgifter för riksdagsarbetet. Vilka uppgifter som, inom den ram som anges i riksdagsordningen, ska utföra har till uppgift att bestämma i en instruktion eller annan lag eller genom ett beslut i annan form (Grundlagberedningens bet. SOU 1972:15 s. 302). I lagen (2011:745) med instruktion för finns närmare bestämmelser om uppgifter. I 1 § anges att förvaltningen ska 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 1. tillhandahålla resurser och service för talmannens, kammarens, utskot- tens och övriga riksdagsorgans verksamhet samt för riksdagsledamöterna och 2. svara för de myndighetsfunktioner och förvaltningsuppgifter som anges i 9 kap. 4 § riksdagsordningen, 3. informera om arbete och frågor som rör EU samt handlägga ärenden om internationella kontakter, och 4. vårda och bevara de byggnader och samlingar som och Riks- Vidare ska enligt bestämmelsen biträda nämndmyndigheter enligt vad som sägs i 2 och 7 a §§. Enligt 2 § i lagen med instruktion för ska förvalt- ningen, om annat inte är särskilt föreskrivet 1. upprätta förslag till anslag på statens budget för och 2. utfärda anvisningar för utarbetandet av förslag till anslag på statens bud- get för myndigheter utom , 3. upprätta anslagsdirektiv för var och en av myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myndighet med anledning av beslut om statens budget, 4. besluta i frågor om ekonomiska förmåner enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter respektive den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 5. ansvara för löner, arvoden och andra ersättningar till arbetstagare och arvodesberättigade hos , nämnder och öv- riga riksdagsorgan samt svara för hanteringen av pensioner och andra för- måner till dessa och deras efterlevande, 6. ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogen- heter enligt dessa när det gäller myndigheter samt företräda riks- dagens myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister om kollektivavtal som har slutits av , 7. svara för de utbetalningar som följer av beslut av nämnd- myndigheter, om kostnaderna ska belasta anslag som anvisats till Riksdags- 8. utföra övriga ekonomiadministrativa uppgifter för nämnd- Kommitténs överväganden och förslag Kommittén föreslår att regleringen av uppgifter i nu gällande riksdagsordning förs över i huvudsak oförändrad till den nya riks- ifrågasätter om den bestämmelse i Riksdagsordningen som reglerar uppgifter är utformad på ett bra sätt. enligt framgå av huvudbestämmelsen att förvaltningens första uppgift är att bistå ledamöterna med sakuppgifter i deras arbete i kammare, 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG utskott och nämnder under . Om detta görs behövs inte längre tilläggsbestämmelsen 14.2.2. Övriga remissinstanser har inte lämnat några synpunkter på kommitténs förslag. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar bedömning att det bör framgå av riksdagsordningen att har till uppgift att stödja den parlamentariska processen. Styrelsen anser att detta bäst uppnås genom att det i ett nytt första stycke i förslaget till 14 kap. 2 § RO anges att ska ge stöd till arbetet i kammaren, utskotten och . Vidare bör den rätt till bistånd med sakuppgifter i riksdagsarbetet för ledamöter och organ som regleras i 9 kap. 7 § RO också regleras i det nya första stycket i 14 kap. 2 § RO. Med denna lösning kommer det också tydligt framgå att det är som ska tillhandahålla biståndet med sakuppgifter. Styrelsens lagförslag i denna del innebär att tilläggsbestämmelsen 14.2.2 i kommitténs förslag blir överflödig. 6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Riksdagsstyrelsens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft då riksdagsordningen (1974:153) ska upphöra att gälla. Om det i lag eller annan författning hänvisas till bestämmelser i nu gällande riksdagsordning som har ersatts genom bestämmelser i den nya riksordningen ska i stället de nya bestämmelserna tillämpas. Föreskrifter som har meddelats med stöd av nu gällande riksdagsordning och som gäller när den nya riksdagsordningen träder i kraft ska anses meddelade enligt den nya lagen. Beslut som har fattats med stöd av nu gällande riksdagsordning ska anses fattade med stöd av nya riksdagsordningen. som har genomförts med stöd av nu gällande riksdagsordning ska anses genomförda med stöd av den nya riksdagsordningen. Ärenden som väckts inom före men ännu inte avgjorts ska handläggas enligt den nya riksdagsordningen. Kommitténs överväganden och förslag Kommittén föreslår att den nya riksdagsordningen träder i kraft . Därmed gäller den när den nyvalda inleder sitt arbete. I samband därmed ska den nuvarande riksdagsordningen upphöra att gälla. Kommittén har även lämnat ett förslag om övergångsbestämmelser. Remissinstanserna har inte lämnat några synpunkter på kommitténs förslag. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning i fråga om ikraftträdande och övergångsbestämmelser. 7 Konsekvenser av förslagen Riksdagsstyrelsen bedömer att förslagen endast får begränsade ekonomiska konsekvenser. Förslaget att riksdagsordningen ska vara teknikneutral kan förväntas innebära att färre dokument behöver tryckas och att upplagorna kan bli mer begränsade än . 8.1 Förslaget till riksdagsordning I avsnitt 5.1 har riksdagsstyrelsen redogjort för sina ställningstaganden när det gäller att göra riksdagsordningen tydligare och mer överskådlig. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om . Bestämmelser om val till , riksdagsarbetet och uppgifter finns i regeringsformen. Lagen är indelad i huvudbestämmelser och tilläggsbestämmelser. Regler om stiftande och ändring av riksdagsordningens bestämmelser finns i 8 kap. 17 § regeringsformen. Bestämmelsen är ny och innehåller en beskrivning av riksdagsordningens innehåll och uppbyggnad. Den innehåller även en hänvisning till regeringsformen och dess grundläggande bestämmelser om . 2 § Riksdagsordningen innehåller 14 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –val till (2 kap.), –riksmöten (3 kap.), –ledning och planering av riksdagsarbetet (4 kap.), –ledamöter (5 kap.), –kammaren (6 kap.), –utskotten och (7 kap.), –interpellationer och frågor till statsråd (8 kap.), –ärendenas väckande (9 kap.), –ärendenas beredning (10 kap.), –ärendenas avgörande (11 kap.), –val inom (12 kap.), –riksdagsorgan och nämnder (13 kap.), och –(14 kap.). Bestämmelsen är ny och innehåller en förteckning över lagens disposition. 3 § I denna lag avses med –valperiod: Den period som motsvarar tiden från det att en nyvald riksdag har samlats till dess den närmast därefter valda samlas. –: Den period som sammanträder. –ålderspresident: Den närvarande ledamot som varit ledamot av längst tid. Om två eller flera ledamöter har tillhört har den äldste av dem företräde. –gruppledare: Den särskilda företrädare som en partigrupp, som vid valet till fått av rösterna i hela riket ska utse för att samråda med talmannen enligt denna lag. –arbetsplenum: Ett sammanträde med kammaren under vilket överläggning om och avgörande av betänkanden och utlåtanden från utskott kan ske. Bestämmelsen är ny. I bestämmelsen definieras vissa begrepp för att underlätta läsningen av lagen. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om val till . Bestämmelsen är ny och beskriver innehållet i kapitlet. Tidpunkt för ordinarie val 2 § Ordinarie val till hålls . Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 1 § första meningen. Tilläggsbestämmelse 2.2.1 Bestämmelser om extra val till finns i 3 kap. 11 § och 6 kap. 5 § regeringsformen. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 1 § andra meningen. Ytterligare bestämmelser om val 3 § Ytterligare bestämmelser om val till finns i regeringsformen och i lag. Bestämmelsen är ny och hänvisar till att det finns andra bestämmelser som reglerar val till . Den lag som avses i denna bestämmelse är vallagen (2005:837). 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om – som följer efter ett val till (2–5 §§), – öppnande (6 §), och – övrigt om riksmöten (7–9 §§). Bestämmelsen är ny och beskriver innehållet i kapitlet. som följer efter ett val till 2 § inleds genom att en nyvald riksdag sammanträder i enlighet med bestämmelserna i 3 kap. 10 § regeringsformen. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 2 § första stycket. är omformulerad för att tydliggöra att inleds när samman- träder efter ett val. Tidpunkt för det första sammanträdet efter ett val Tilläggsbestämmelse 3.2.1 Kammarens första sammanträde under ett efter ett val inleds . Ledamöterna ska underrättas om tid- punkten för det sammanträdet. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1.3.1. med en uppgift om att den gäller för det första sammanträdet efter ett val. 3.8.1 framgår att namnupprop vid övriga riksmöten är tänkta som undantag att hållas på talmannens initiativ. också gjorts teknikneutral i fråga om underrättelse till ledamöterna. 3 § Vid det första sammanträdet med kammaren efter ett val till ska i nedan nämnd ordning berättelse om granskning av bevis om val av leda- möter och ersättare föredras, 2. ledamöterna ropas upp, 3. talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman väljas för valpe- 4. en valberedning utses för valperioden. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 3 § första stycket samt del av 8 kap. 1 § första stycket och del av 7 kap. 2 § andra stycket. För att öka tyd- ligheten har bestämmelsen skrivits om i punktform. inledande dagordningen för det första sammanträdet med kammaren . Ordförande vid det första sammanträdet efter ett val Tilläggsbestämmelse 3.3.1 Ålderspresidenten leder sammanträdet med kammaren fram till dess att talmannen och de vice talmännen har valts. Bestämmelsen motsvarar del av nuvarande 2 kap. 2 § andra stycket och anger vem som ska leda det första sammanträdet innan talman har valts. Begreppet ålderspresident, som har använts i praxis, har införts i lagtexten och definierats i 1 kap. Förfarande vid val av talman 4 § ska, enligt 4 kap. 2 § regeringsformen, välja en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. De väljs var för sig i nu nämnd ordning. Valen gäller till valperiodens slut. Om valet av talman sker med slutna sedlar enligt bestämmelserna i 12 kap., är den vald som får mer än hälften av rösterna. Om en sådan röstövervikt inte uppnås, ska ett nytt val genomföras. Om inte heller då någon får mer än hälften av rösterna, ska ett tredje val genomföras mellan de två som vid den andra omröstningen fick flest röster. Vid den tredje omröstningen är den vald som får de flesta rösterna. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 8 kap. 1 §. Språkliga ändringar har gjorts. Förfarande för att utse valberedning 5 § Varje partigrupp, som motsvarar ett parti som vid valet till fick av rösterna i hela riket, ska besätta en plats i valberedningen. Därutöver fördelas tio platser proportionellt mellan dessa partigrupper. Partigrupperna ska lämna förslag på ledamöter till talmannen som förklarar de föreslagna ledamöterna utsedda. Bestämmelsen motsvarar del av nuvarande 7 kap. 2 § andra stycket om hur valberedningen utses. Hänvisningen till nuvarande 7 kap. 12 § har tagits bort, och i stället har förfarandet beskrivits i bestämmelsen. Antal ledamöter i valberedningen Tilläggsbestämmelse 3.5.1 Talmannen fastställer det antal ledamöter som respektive partigrupp ska tillsätta i valberedningen. Vid den proportionella fördelningen tillämpas den beräkningsgrund som anges i 12 kap. 8 § tredje stycket. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 7.2.1. Språkliga ändringar har gjorts. Särskilt sammanträde för öppnande 6 § ska senast på tredje dag hålla ett särskilt samman- träde för öppnande. Statschefen förklarar på talmannens begäran Vid förhinder för statschefen förklarar talmannen Vid sammanträdet avger statsministern en regeringsförklaring, om det inte finns särskilda skäl för honom eller henne att avstå från detta. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 4 §. Den språkliga ändringen i första meningen har gjorts för att förtydliga att sammanträdet för öppnande är ett särskilt sammanträde av ceremoniell karaktär som inte är av- görande för när ett faktiskt inleds. Tredje stycket i nuvarande 1 kap. 4 § är borttaget eftersom det är en själv- klarhet att talmannen samråder såväl med de vice talmännen som med hovet om planeringen av sammanträdet för öppnande (jfr prop. s. 476). Tidpunkt för sammanträde för öppnande Tilläggsbestämmelse 3.6.1 Efter ett val till äger sammanträdet för öppnande rum under . Har det inte varit något val till äger sammanträdet rum den för- Talmannen får bestämma en annan tidpunkt för sammanträdet. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1.4.1. Språkliga ändringar har gjorts. stämmelsen om att talmannen får bestämma en annan tidpunkt för samman- trädet har flyttats till ett eget stycke för att göra det tydligt att den möjligheten gäller för samtliga riksmöten. 7 § Ett pågår till dess nästa inleds. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 2 § fjärde stycket. ändringen består i att ordet börjar har bytts ut mot inleds. ensstämmer formuleringen med övriga bestämmelser i kapitlet om när ett Någon saklig ändring är inte avsedd. 8 § då det inte hålls ordinarie val till , ska ett nytt inledas den dag som kammaren fastställt under det föregående Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 2 § andra stycket. Språkliga ändringar har gjorts. Förslag om tidpunkt för inledande sammanträde Tilläggsbestämmelse 3.8.1 Riksdagsstyrelsen lämnar förslag till kammaren inför beslut enligt 8 §. Bestämmelsen motsvarar del av nuvarande 1 kap. 2 § andra stycket. Den har gjorts till en tilläggsbestämmelse eftersom riksdagsstyrelsens uppgifter inte bör regleras i en huvudbestämmelse. Namnupprop vid övriga riksmöten Tilläggsbestämmelse 3.8.2 Talmannen får besluta att ledamöterna ska ropas upp vid det första sammanträdet med kammaren även under övriga riksmöten . Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 3 § andra stycket och behandlas i avsnitt 5.2.4. Bestämmelsens placering i kapitlet och ändring till tilläggsbestämmelse har gjorts för att markera att det är fråga om ett förfarande vid andra riksmöten än det första i en valperiod och att det är tänkt som ett undantag. Nytt efter extra val 9 § Har beslut om extra val fattats före den fastställda dagen för att inleda ett , ska ett nytt enligt 8 § inledas bara om den riksdag som valts genom det extra valet samlats före . Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 2 § tredje stycket. Språkliga ändringar har gjorts. Ledning och planering av riksdagsarbetet 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om ledning och planering av riksdagsarbetet. Bestämmelsen är ny och beskriver innehållet i kapitlet. Talmannen och de vice talmännen 2 § Talmannen eller, i hans eller hennes ställe, någon av de vice talmännen leder riksdagsarbetet. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 5 § första stycket. Språkliga ändringar har gjorts. 2013/14:RS3 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 3 § Varje partigrupp som avses i 3 kap. 5 § ska utse en särskild företrädare (gruppledare) som ska samråda med talmannen om arbetet i kammaren i enlighet med bestämmelser i denna lag. Partigrupperna ska utse en personlig ersättare för gruppledaren (vice gruppledare). Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 5 § fjärde stycket och 1.5.2 andra stycket tredje meningen. Den språkliga ändringen i bestämmelsen består i att termen gruppledare införs. Termen är etablerad i praxis och definieras i 1 kap. 3 §. Någon saklig ändring är inte avsedd. Information om beslut som fattats efter samråd Tilläggsbestämmelse 4.3.1 Beslut som fattats efter samråd ska göras tillgängliga för ledamöterna. Det ska ske enligt den ordning som talmannen bestämmer. Bestämmelsen är ny och behandlas i avsnitt 5.2.13. Bestämmelsen är införd för att reglera att de beslut som fattas ska göras tillgängliga för ledamöterna, och att det ska ske i den ordning som talmannen bestämmer. Också andra beslut av talmannen ska naturligtvis uppfylla vedertagna krav på beredning och dokumentation. 4 § leds av en styrelse. Bestämmelser om uppgifter finns i 14 kap. Bestämmelsen är ny. Tilläggsbestämmelse 4.4.1 Riksdagsstyrelsen leder och överlägger om planeringen av riksdagsarbetet. Riksdagsstyrelsen består av talmannen som ordförande och tio andra ledamöter som väljer inom sig för en valperiod. väljer även tio ersättare för de valda ledamöterna av riksdagsstyrelsen. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 5 § andra och tredje stycket samt 1.5.2 andra stycket första meningen. Sista ledet i andra stycket om internationell kontaktverksamhet har tagits bort. Frågor om internationell kontaktverksamhet har i likhet med vad som gäller för EU-frågor blivit en integrerad del av arbete. Av samma skäl som anförs för att dela upp det nuvarande kapitlet om EU-frågor i riksdagsordningen bör inte frågor om internationell kontaktverksamhet särskilt nämnas. Sådana frågor är dessutom ofta närmare knutna till den politiska verksamheten än till förvaltningsfrågor. Bestämmelsen har gjorts till en tilläggsbestämmelse för att uppgifterna som regleras är av sådan art att de bör regleras i en tilläggsbestämmelse. Tilläggsbestämmelse 4.4.2 Riksdagsstyrelsen sammanträder på kallelse av talmannen. Om talmannen är förhindrad att närvara vid ett sammanträde, inträder någon av de vice talmännen som ordförande. En frånvarande ledamots plats intas av en ersättare som tillhör samma partigrupp. Riksdagsstyrelsen sammanträder inom stängda dörrar. Om styrelsen vill inhämta upplysningar av någon som inte tillhör styrelsen, får den kalla honom eller henne till ett sammanträde. De vice talmännen, de av gruppledarna som inte är ledamöter av styrelsen och riksdagsdirektören får delta i styrelsens överläggningar. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1.5.1 och större delen av 1.5.2. Bestämmelsen har ändrats redaktionellt och språkligt. Den språkliga ändringen består i att begreppet särskild företrädare har bytts ut mot gruppledare. Någon saklig ändring är inte avsedd. 5 § överlägger i frågor av gemensamt intresse för verksamheten i kammaren, utskotten och . Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 9 § första stycket. består av talmannen som ordförande samt utskottens och ordförande. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 9 § andra stycket. Bestämmelsen har gjorts till en tilläggsbestämmelse för att uppgifterna som regleras är av sådan art att de bör regleras i en tilläggsbestämmelse. I nuvarande 7 kap. 13 § anges att ett organ, vars ledamöter helt eller delvis utses av kammaren, inom sig väljer ordförande och en eller flera vice ordförande, om inte annat är föreskrivet (se 10 kap. 10 §). Regeln är inte tillämplig på ordförandekonferensen eftersom denna inte i någon del utses av kammaren (m.fl., Grundlagarna, 3 uppl., 2012, s. 680). I praktiken träder en vice talman in vid förhinder för talmannen att leda ordförandekonferensen. Vice ordförande i utskott eller kan ersätta sin ordförande vid ordförandekonferensens sammanträden. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om uppdraget som riksdagsledamot. Bestämmelser om uppdraget finns även i 4 kap. 10–13 §§ regeringsformen. Bestämmelsen är ny och beskriver innehållet i kapitlet. 2 § En ledamot har rätt till arvode för sitt uppdrag av allmänna medel. Närmare bestämmelser om arvode och ekonomiska villkor för ledamöter och ersättare finns i lag. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 9 kap. 6 §. Språkliga ändringar har gjorts. Registrering av åtaganden och ekonomiska intressen Tilläggsbestämmelse 5.2.1 Bestämmelser om registrering av ledamöters åtaganden och ekonomiska intressen finns i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. Bestämmelsen är ny och har införts för att upplysa om att även den lag som det hänvisas till innehåller bestämmelser som rör ledamöterna. 3 § En ledamot kan efter ansökan få ledigt från sitt uppdrag. Om en ledamot får ledigt för av minst en månad, ska ledamotens uppdrag utövas av en ersättare ledamoten är ledig. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 6 § första stycket. Språkliga ändringar har gjorts. 4 § Talmannen beslutar om ledighet från uppdraget som ledamot med den begränsning som framgår av andra stycket. Kammaren beslutar om ledighet för andra skäl än sjukdom eller föräldraledighet om ledigheten avser en period om en månad eller längre. Om en ansökan om ledighet ges in då kammaren inte sammanträder och som varar än en månad, får dock talmannen besluta om ledigheten ska beviljas. Bestämmelsen motsvarar till viss del nuvarande 1 kap. 6 § andra stycket, och ändringarna behandlas i avsnitt 5.6.4. Huvudregeln är att talmannen beslutar om ledigheter. Undantag görs för ledighet än en månad och som beror på annat än sjukdom eller föräldraledighet. I de fallen är det kammaren som beslutar. Innehåll i ansökan om ledighet Tilläggsbestämmelse 5.4.1 En ansökan om ledighet ska vara skriftlig, innehålla de skäl som ansökan grundas på och avse en bestämd tid. Ansökan ska ges in till . Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1.6.1. Bestämmelsen har kompletterats med en uppgift om att ansökan måste vara skriftlig. Någon saklig ändring är inte avsedd förutom att tydliggöra att ansökan ska avse ledighet . 5 § När en ersättare ska inträda i stället för talmannen, en ledamot som tillhör regeringen eller för en ledig ledamot, ska talmannen kalla ersättaren till tjänstgöring. Talmannen ska då följa den ordning mellan ersättarna som har fastställts enligt lag. Om det finns särskilda skäl, får talmannen frångå denna ordning. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 7 §. Språkliga och redaktionella ändringar har gjorts. Tilläggsbestämmelse 5.5.1 En ersättare som ska utöva uppdrag som ledamot ska få ett meddelande om vilken ledamot som han eller hon ersätter och om tiden för förordnandet. En ersättare kan få ett särskilt meddelande med besked om när uppdraget upphör. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1.7.1 första stycket. Språkliga ändringar har gjorts för att göra bestämmelsen teknikneutral. Någon saklig ändring är inte avsedd. Ersättares ställning vid ledamots avgång 6 § Om en ledig ledamot lämnar sitt uppdrag, fortsätter den tjänstgörande ersättaren att utöva sitt uppdrag till dess att en ny ledamot har utsetts. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 kap. 8 §. Bestämmelsen har kompletterats med ett förtydligande om att den reglerar situationen då en ledig ledamot avgår. Ingen saklig ändring är avsedd. 7 § För att talan ska få väckas mot en ledamot eller ett ingripande ska få göras i en ledamots personliga frihet krävs i vissa fall enligt 4 kap. 12 § första stycket regeringsformen medgivande. Detta gäller även i fråga om tidigare ledamöter. En ansökan om medgivande ska av åklagare, eller annan som vill väcka talan, ges in till talmannen. Om ansökan är så ofullständig att den inte kan läggas till grund för prövning eller om sökanden inte har gjort troligt att han eller hon är behörig att väcka talan eller begära denna åtgärd hos en myndighet, ska talmannen avvisa ansökan. I annat fall ska talmannen anmäla den vid ett sammanträde med kammaren. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 3 kap. 16 §. Sista ledet i första stycket i nuvarande lydelse [] föra talan vid en domstol med anledning av en riks- dagsledamots handlande har strukits eftersom den formuleringen inte inne- håller någon begränsning av vilken sorts talan som avses och vem en sådan talan riktas mot. Enligt Grundlagberedningen var avsikten, som även framgår av 4 kap. 12 § regeringsformen, att medgivande krävs för talan mot en riksdagsledamot (jfr SOU 1972:15 s. 136 f.). överensstämmer med den reglering som var avsedd.