frsrdg · H204JO1 · 2014-11-11 00:00:00 — I skrivelsen begärde en tredjedel av ledamöterna i barn- och utbildningsnämnden att nämnden skulle hålla ett extra sammanträde. Av skri- velsen framgår vilken fråga som minoriteten ville ta upp i nämnden. Det kan konstateras att nämnden skulle ha hållit ett sammanträde eftersom en tillräck- ligt stor del av ledamöterna stod bakom denna begäran (6 kap. 18 § andra stycket KL). Det var uppgift som nämndens ordförande att kalla till ett sammanträde med anledning av minoritetens begäran (jfr 7 § i fullmäktiges gemensamma bestämmelser). utfärdade emellertid inte nå- gon kallelse eftersom hon gjorde bedömningen att nämnden inte kunde besluta om det som minoriteten ville behandla. Den uppfattningen – riktig eller inte – har dock saknat betydelse när det gäller frågan om nämndledamöterna skulle kallas till ett sammanträde. Det var alltså fel av att inte sammankalla nämnden i det här fallet. Följden blev att nämnden inte höll det extra sammanträde som mi- noriteten enligt en klar regel i KL hade rätt att få till stånd. ska därför kritiseras. Vad som i övrigt har kommit fram leder inte till något uttalande från min sida. 2 014 /1 5:JO1 Ö V E R F Ö R M Y N D A R N Ä M N D E R O C H Ö V E R F Ö R M Y N D A R E Allvarlig kritik mot Region för handläggningen av ett antal ansökningar om anordnande (Dnr 3437-2013) Beslutet i korthet: kritiserade JO nämnden i för att den inte vidarebefordrade en ansökan om att ett godmanskap skulle upphöra till tingsrätten, som är den instans som ska ta ställning till sådana frågor. beslut skrev JO att hon förutsatte att nämnden vidtar åtgärder för en korrekt handläggning av Vid en inspektion av 2013 uppmärksammade JO emellertid fyra ärenden där nämnden på motsvarande sätt hade underlåtit att vidarebefordra ansökningar om anordnande av godmanskap till tingsrätten. I sitt svar till JO hänvisar nämnden till att nya rutiner har införts som möjliggör en snabb och rättssä- JO kommer i beslutet fram till att nämnden förtjänar all- varlig kritik för sin långsamma och bristfälliga handläggning av de fyra ärendena och påpekar med hänvisning till ärende att det är förvå- nande att nämnden inte har infört de rutiner som man nu hän- Under en inspektion vid uppmärksammades fyra ärenden om förordnande av god man (tingsrättens ärenden Ä 244-12, Ä 299- 13, Ä 397-13 och Ä 426-13). I samtliga dessa ärenden hade det tagit för Region att överlämna de ansökningar om god man som hade kommit in till nämnden till tingsrätten. Jag beslutade att ta upp saken till utredning i ett särskilt ärende. Handlingar i tingsrättens ärenden hämtades in och granskades. arna i respektive ärende framgick följande. Ä 244-12: S.K. kom in med en ansökan om god man till överförmyndar- S.K:s ansökan och bl.a. ett yttrande från nämn- den kom in till tingsrätten . Ä 299-13: J.A. kom in med en ansökan om god man till överförmyndar- J.A:s ansökan och bl.a. ett yttrande från nämnden kom in till tingsrätten . Ä 397-13: N.A. kom in med en ansökan om god man till överförmyndar- N.A:s ansökan och bl.a. ett yttrande från nämn- den kom in till tingsrätten . Ö V E R F Ö R M Y N D A R N Ä M N D E R O C H Ö V E R F Ö R M Y N D A R E 2 014 /1 5:JO1 Ä 426-13: A.O. kom in med en ansökan om god man till överförmyndar- nämnden . A.O:s ansökan och bl.a. ett yttrande från nämn- den kom in till tingsrätten . Ärendet remitterades till om nämndens handläggning av de ansökningar om godmanskap som tingsrättens ärenden gällde, i fråga om tiden fram till dess att ansökningarna överlämnades till tingsrätten. Nämnden beslutade att lämna handläggaren yttrande som remissvar enligt följande. bedömning av vad som framkommit vid genomgången kan konstatera att det tagit mellan och från att ansökan inkom till överförmyndarnämnden tills den lämnades till tingsrätten. Handläggningen har följt den vid tiden gällande rutinen att alltid lämna över en fullständig ansökan med läkarintyg och för- slag på god man. Rutinerna på överförmyndarnämnden och dess kansli har förändrats och förbättrats, delvis i samarbete med tingsrätten. Kronologisk redogörelse för hanteringen av varje enskilt ärende Ansökan om god man inkom till överförmyndarnämnden . inkom läkarutlåtande om hälsotillstånd avsett för Försäk- ringskassan. skickas förfrågan till K.P. om han är villig att bli god man för S.K. Svar från K.P. inkom per e-post där det framgick att han, efter att ha träffat och pratat med S.K. var frå- gande till om han verkligen behövde god man. skulle S.K. ha betänketid och sedan återkomma till honom. försökte handläggare på överförmyndarnämnden ringa till S.K. för att bringa klarhet i frågan om han behöver god man. Det gick då inte att få tag i honom men kontakt med handläggare på i uppger att S.K. har behov av god man men inte vill ha K.P. som sådan, skickas brev till S.K. angående intresset av att ha god man. kommer det skickade brevet i retur. Ansökan över- lämnas tillsammans med yttrande från överförmyndarnämnden till tings- rätten . Ansökan om god man inkom till överförmyndarnämnden . inkom läkarintyg visande behovet av god man. skickades förfrågan till S.L. om hon var intresse- rad av att bli god man för A.O. svarade S.L. att hon inte ville bli god man åt A.O. Ny förfrågan om uppdrag skickades till B.K. Besked om att B.K. åtog sig uppdraget inkom till överförmyndarnämnden . Ansökan tillsammans med överförmyndarnämndens yttrande skickades till tingsrätten . 2 014 /1 5:JO1 Ö V E R F Ö R M Y N D A R N Ä M N D E R O C H Ö V E R F Ö R M Y N D A R E Ansökan om god man inkom till överförmyndarnämnden den l . Begäran om komplettering av ansökan avseende läkarintyg skick- ades . besvarades kompletteringsbegäran med brev från J.A. där det framgick att hon skulle få hjälp med att ordna ett läkarintyg. Det framgick även att hon fortfarande ville ha god man. inkom Barn/ungdomsutredning till överförmyn- darnämnden. Den l antecknades att det kommer att dröja ytterligare läkarintyg inkommer. tar handläggare på överförmyndarnämnden kontakt med social- kontoret för att uppdatera sig i ärendet. Handläggare får då meddelan- det att behovet av god man kvarstår. skickas brev till J.A. med fråga om hon fortfarande vill ha god man. skickas ansökan tillsammans med yttrade från överförmyn- darnämnden till tingsrätten. Ansökan om god man inkom till överförmyndarnämnden den 11 okto- ber 2010. inkom Brev/intyg från kurator. Förfrågan skicka- des till L.W. om hon var intresserad av att ta på sig uppdraget som god man. noteras i e-post att L.W. inte vill ha uppdraget som god man för N.A. ifrågasätts N.A:s vilja att ha god man. skickas brev till N.A. där han tillfrågas om han vill ha god man. Den l får överförmyndarnämnden meddelande från att N.A. fortfarande vill ha god man. Begäran om komplettering av ansökan av- seende läkarintyg skickas till N.A. meddelas överförmyndarnämnden att N.A. har flyttats från rehab till psykiatrin men att behovet av god man troligen kvarstår. Den 11 ja- nuari 2013 ringer rehab-samordnare på en vårdcentral och vill aktuali- sera ansökan. Läkarintyg har dröjt då vården inte samordnat vem som ska ordna läkarintyget. överlämnas ansökan tillsam- mans med yttrande från överförmyndarnämnden till tingsrätten. synpunkter i samband med den kronologiska redogörelsen av hanteringen av ärendena Vid genomgången av de fyra ärendena kan konstateras att handlägg- ningen från överförmyndarnämndens sida har varit bristfällig. Långa ti- der har ärenden inte handlagts. Enligt lagstiftningen är det tingsrätten som har utredningsansvaret för ansökningar om god man men av prak- tiska skäl har överförmyndarnämnden rutinmässigt tagit fram fullstän- digt underlag vilket sedan lämnats till tingsrätten. Detta förfarande är inte unikt i dessa fyra ärenden utan har tillämpats på alla ansökningar som inkommit till överförmyndarnämnden. Dessa fyra har dock dragit ut oacceptabelt långt . har genomgått ett omfattande förändringsarbete vilket har upp- dagat felaktigheter av denna sort. har insett att rutiner har saknats hos kansliet för hur ansökningar ska handläggas. har ålagts att rätta till felaktigheter som dessa och förändra arbetsrutinerna. Möte har även hållits med tingsrättens personal kring hur ansökningar ska hanteras . Rutiner för uppföljning och kontroll av inkomna ärenden har upprättats vilket möjliggör en snabb och rättssäker handläggning. I detta förbätt- ringsarbete har samtliga nyinkomna ärenden setts över och åtgärdats. Dessa fyra ärenden är ett resultat av detta arbete. I ett beslut anförde JO följande. Ö V E R F Ö R M Y N D A R N Ä M N D E R O C H Ö V E R F Ö R M Y N D A R E 2 014 /1 5:JO1 Av 11 kap. 4 § , FB, framgår att frågor om anordnande av god- manskap prövas av rätten. Ansökan om förordnande av god man får enligt 11 kap. 15 § FB bl.a. göras av en förmyndare, den som ansökningen avser eller av hans eller hennes närmaste släktingar. Utredningsansvaret i ett ärende om anordnande av godmanskap enligt 11 kap. 4 § FB vilar på den domstol som ska fatta beslut i frågan. Det framgår av lagtexten i denna bestämmelse att rätten, om det går att genomföra, ska ge den enskilde tillfälle att yttra sig. I övrigt är det domstolen som i det enskilda fallet ska ta ställning till vilken utredning som bör begäras in (11 kap. 17 § FB). JO har tidigare uttalat att en överförmyndarnämnd som får in en ansökan om godmanskap enligt 11 kap. 4 § FB bör överlämna ansökan, eventuellt tillsammans med ett eget yttrande i saken, till tingsrätten (se bl.a. JO 2005/06, s. 422 f.). Bestämmelserna i ålägger i den aktuella situationen inte överför- myndarnämnden någon annan skyldighet än att, i enlighet med vad som kom- mer till uttryck i 4 § förvaltningslagen (1986:223), hjälpa sökanden till rätta. Det är naturligtvis angeläget att den som behöver hjälp av en god man med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person kan få den hjälpen utan dröjsmål. I de fyra ärenden som jag har granskat tog det emellertid mellan och från det att ansökningarna kom in till överförmyndarnämnden till dess att nämnden överlämnade dem till den in- stans som skulle ta ställning till dem, . Den grundläggande anledningen till att det tog så var att överförmyndarnämnden tog på sig uppgiften att se till att ansökningarna var kompletta med läkarintyg och förslag på god man innan de lämnades över till tingsrätten. Detta var uppenbarligen en uppgift som nämnden inte klarade av. Handläggningen präglades i hög grad av passivitet från nämndens sida. Det är exempelvis uppseendeväckande att det i ärendet angående N.A. tog från det att ansökan kom in till dess att nämnden vidtog sin första handläggningsåtgärd, att tillfråga en tänkbar god man. Lika uppseendeväckande är det att nämnden, när den först tillfrågade kan- didaten tackade nej, dröjde ytterligare nämnden vidtog nästa åtgärd, som var att fråga N.A. om han ville ha en god man. Nämnden förtjänar allvarlig kritik för sin långsamma och bristfälliga hand- läggning av de fyra ärendena. Jag utgår från att nämnden, i enlighet med vad som sägs i yttrandet till JO, nu har rutiner som möjliggör en snabb och rättssä- ker handläggning och överlämnar ansökningar från enskilda till tingsrätten efter det att de har kommit in till nämnden. Jag noterar slutligen att dåvarande JO redan i ett beslut kritiserade den inte hade överlämnat en be- gäran om ett godmanskaps upphörande till tingsrätten och för att den inte heller hade upplyst den enskilde om att han eller hon kunde vända sig till tingsrätten med en sådan begäran (se JO:s dnr 4964-2009). Det förvånar mig därför att nämnden inte har infört de rutiner som man nu hänvisar till. i har tillsyn över Re- gion . Ett exemplar av detta beslut ska därför skickas till . 2 014 /1 5:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T Offentlighet och sekretess samt yttrande- och tryckfrihet Allvarlig kritik mot en tjänsteman inom för att vissa uppgifter i ett ärende om kontaktfamilj har lämnats ut (Dnr 4172-2012) Beslutet i korthet: En kvinna hade skyddade personuppgifter på grund av att fadern till ett av hennes barn hade hotat henne. JO riktar allvarlig kritik mot en tjänsteman inom för att uppgift om kvinnans arbets- plats lämnats ut till fadern, tillika vårdnadshavare, vid kommunicering av utredning i ett ärende om kontaktfamilj. I en anmälan till JO framförde N.N. klagomål mot i kom- mun. anförde i huvudsak följande. Hon har under ett par års tid levt på skyd- dad adress och i skyddat boende på grund av att hon hotats av fadern till ett av sina två barn. Det förekommer våld samt hot om våld och om att föra bort dot- tern, som de har gemensam vårdnad om. Hon har varit mycket noga med att inte röja uppgifter om sin bostadsadress, sin arbetsplats eller barnens förskola för att inte underlätta verkställighet av hoten. I samband med att hon ansökte om kontaktfamilj för den gemensamma dottern skickade i kommun alla hennes uppgifter till fadern, utan att på något sätt skydda uppgif- terna. Inledningsvis inhämtades journalanteckningar från i kom- mun. Därefter anmodades i kommun att inkomma med ytt- rande över vad som framförts i anmälan till JO. I ett remissvar anförde socialnämnden bl.a. följande. Ärendet rör en kvinna med två barn som efter ansökan och utredning bevil- jades insatsen kontaktfamilj och kontaktperson. Barnen bor hos modern och föräldrarna har gemensam vårdnad. [– – –] TR har i dom meddelat att fadern har rätt till umgänge ensam med bar- net, undantaget hämtning/lämning, efter sedan beslutet om skyddad identi- tet tagits. I samband med kommunicering av utredningen inför beslutet om insats har inte, så som det står i anmälan, skickat alla kvinnans upp- gifter till den andre vårdnadshavaren. Det som finns i utredningen som skickades är uppgiften om kvinnans arbetsplats och tidsperioden för hur länge arbetet beräknades pågå. O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 014 /1 5:JO1 personal är generellt sett mycket uppmärksam och aktsam på uppgifter gällande skyddad identitet. Dessa förhållanden anges med tyd- lighet på beslutsunderlagets försättsblad. Det får anses som en allvarlig brist att det i den löpande texten fanns uppgifter som lämnades ut till obehörig och att utlämnandet hade kunnat innebära mycket negativa konsekvenser för anmälaren. Utlämnandet skedde av misstag och beror på den mänskliga faktorn då handläggaren inte hade en nödvändig uppmärksamhet på de upp- gifter som fanns i utredningen. Förvaltningen kommer att införa som rutin att låta en kollega svara för genomgång av handlingen vid hanteringen av skriftlig kommunicering där beslut om skyddad identitet föreligger, för att minimera risken för misstag. fick tillfälle att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. Inom gäller sekretess enligt 26 kap. 1 § offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400), OSL, för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Av 16 § förvaltningslagen (1986:223), FL, framgår att en sökande, klagande eller annan part har rätt att ta del av det som tillförts ärendet, om detta avser myndighetsutövning mot någon enskild. Enligt 17 § FL får ett ärende, som huvudregel, inte avgöras utan att den som är sökande, klagande eller annan part har underrättats om en uppgift som har tillförts ärendet genom någon annan än honom eller henne själv och han eller hon har fått tillfälle att yttra sig över den, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild. Rätten att ta del av uppgifter enligt 16 § FL och underrättelseskyldigheten enligt 17 § FL gäller med de begränsningar som följer av 10 kap. 3 § OSL. Enligt 10 kap. 3 § första stycket OSL hindrar inte sekretess att en enskild som är part i ett ärende hos en myndighet och som på grund av sin partsställning har rätt till insyn i handläggningen, tar del av handling eller annat material i ärendet. En sådan handling eller ett sådant material får dock inte lämnas ut till parten i den utsträckning det av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att sekretessbelagd uppgift i materialet inte röjs. I sådana fall ska myndigheten på annat sätt lämna parten upplysning om vad materialet innehål- ler i den utsträckning det behövs för att parten ska kunna ta till vara sin rätt och det kan ske utan allvarlig skada för det intresse som sekretessen ska skydda. har ansökt hos om kontaktperson och kontaktfamilj. I ut- redningen om kontaktfamilj fanns uppgift om N.N:s arbetsplats. Fadern, , har i egenskap av vårdnadshavare varit part i ärendet om kontaktfamilj för det ge- mensamma barnet. Nämnden har varit skyldig att kommunicera utredningen med honom (17 § FL). 2 014 /1 5:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T Det har framkommit att S:s agerande varit orsak till att N.N. Det har därför med hänsyn till enskilt intresse varit av synner- lig vikt att uppgiften om N.N:s arbetsplats inte röjdes. således inte, trots S:s ställning som part i ärendet, ha lämnats ut till honom. Den ansvariga handläggaren har varit medveten om att N.N. personuppgifter och om orsaken till det. Det berodde på ett misstag att uppgif- ten om N.N:s arbetsplats lämnades ut. Jag har inte funnit att handläggaren gjort sig skyldig till oaktsamhet av den graden att några vidare åtgärder från min sida Hanteringen förtjänar dock allvarlig kritik. framgår att även myndigheten ser allvarligt på det inträffade och har ändrat sina rutiner för att minimera risken för att liknande händelser inträffar. anfört i övrigt ger inte anledning till någon åtgärd eller något ut- talande från min sida. En 18-årig flicka hade beviljats sekretessmarkering för sina personuppgifter och därefter namnbyte. flickans namn har röjts för hennes mor genom att namnet framgick av beräkningar om försörjningsstöd som skickades till modern (Dnr 5932-2012) Beslutet i korthet: En 18-årig flicka som var placerad i familjehem genom ett beslut av i beviljades sekretess- markering för sina personuppgifter och därefter namnbyte. erna var sådana att sekretess gällde för personuppgifterna. hade försörjningsstöd via en förvaltning under en annan nämnd i kommu- nen, utvecklingsnämnden. Den förvaltningen skickade be- räkningar om försörjningsstöd till modern, i vilka flickans nya namn fram- En sekretessmarkering i folkbokföringsregistret aviseras till alla myndig- heter som begär in uppgifter från registret. Den förvaltning som handlade ärendet om försörjningsstöd använde ett verksamhetssystem där det inte tyd- ligt framgick om det fanns någon sekretessmarkering för den enskildes per- I beslutet uttalar JO att det är mycket allvarligt att en myndig- het som i sitt dagliga arbete hanterar en mängd sekretessbelagda personupp- gifter inte har ett verksamhetssystem som i det hänseendet är säkert. terna i systemet måste anses ha lett till att namnuppgiften röjdes. förtjänar utvecklingsnämnden kritik. N.N., född , omhändertogs med stöd av 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU, efter ett beslut Hon placerades i ett familjehem. O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 014 /1 5:JO1 om sekretessmarkering och kvarskrivning samt om namnbyte. Sekretessmarkering och kvarskrivning beviljades av Skat- teverket , och namnbyte beviljades av Patent- och registre- ringsverket . N.N:s mor hade försörjningsstöd via Utredningscentrum, som är en förvalt- ning under i . Utredningscentrum skickade respektive beräkningar om försörjningsstöd till modern. I beräkningarna framgick N.N:s nya namn. framförde, för N.N:s räkning, i en anmälan till JO klago- mål mot i för att N.N:s sekre- tesskyddade nya namn hade röjts. anförde i huvudsak följande. att lämna sin familj på grund av en hedersproblematik som hade präglat hennes tillvaro, med hot och våld från familjemedlemmar. Via skolan gjorde N.N. en anmälan till socialförvaltningen, som i sin tur gjorde en polisanmälan. omhänder- togs med stöd av LVU och placerades i ett jourhem och i ett familjehem. På grund av den allvarliga hotbilden fick N.N:s familj inte under några omständigheter veta var hon befann sig. ansökte om och beviljades sekretessmarkering för sina personuppgifter och bytte därefter namn. Trots att det tydligt bör ha framgått att N.N:s nya namn var sekretesskyddat skickade den handläggare som handlade moderns försörjningsstödsärende ut flera brev till modern där det nya namnet angavs. har detta fått förödande kon- sekvenser. Hennes identitet har röjts och hon svävar i livsfara. måste där- för byta namn igen, vilket medför stora olägenheter. Journaler begärdes in från Utredningscentrum och socialförvaltningen. Ären- det remitterades till och i . anförde i remissvaret följande. i är uppdelad på tre nämnder/förvaltningar. De som berörs av detta ärende är följande: och dess för- valtning som ansvarar bl.a. för handläggning av försörjningsstöd och och dess förvaltning som ansvarar bl.a. för stöd och utredning av barn och ungas uppväxtförhållanden. N.N:s mamma uppbär försörjningsstöd via Utredningscentrum, . har ingått som barn i hushållet. Handläggare fick information av mamman om att dottern rymt hemifrån och att socialförvaltningen var inkopplad. Av den anledningen kontaktades mamman per telefon 2 014 /1 5:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T av handläggaren för att få information om vem de har kontakt med på social- förvaltningen. var socialförvaltningens handläggare hemma hos mamman och de båda handläggarna pratade med varandra. fick då information om att dottern var placerad men att socialförvaltningen inte kunde uppge var hon var placerad. bad om att bli kontaktad av socialförvaltningen när dottern skulle flytta hem igen. talade med mamman i telefon och fick då information om att N.N. sovit hemma men att hon efter detta återigen försvunnit hemifrån. uppger att hon inte känt till att det fanns en hotbild mot dottern. Mot bakgrund av ovanstående väljer handläggaren att låta dottern fortsatt ingå i ärendet, men ej omfattas av beräkningsunderlaget vid normberäkning. Beräkningsunderlag och biståndsbeslut delges klienten . Förvaltningens datasystem, , uppdateras automatiskt vid föränd- ringar via folkbokföringen och eftersom dottern fortsatt ingår i ärendet har hennes namnbyte framgått i moderns ärende och i den beräkningsbild som skickas hem till modern . När förändring sker visas detta via en dialogruta i datasystemet. Ingen markering finns i dialogrutan om att det nya namnet har ett sekretesskydd knutet till sig. Ärendet har genom en rapport enligt 14 kap. 6 § SoL samt 24 e § LSS be- handlats som ett lex ärende och anmälts till som ett allvarligt missförhållande. Vår bedömning är att den personal som handlagt ärendet har adekvat utbildning och erfarenhet för att arbeta med försörjningsstöd. Brister i datasystemet har visat sig eftersom viktig information såsom sekretesskydd, flyttning av adress samt särskild postadress ej har framkom- mit. Inte förrän namnbyte sker 120911 visas information om detta i datasy- stemet. Av informationen framgår det nytt namn och adresskydd, det fram- går dock ej att det nya namnet är sekretesskyddat. Trots att datasystemet har dessa brister borde handläggaren reagerat på att nytt namn tillkommit i ärendet. är den förvaltning som ansvarar för dotterns skydds- behov. hade behövt få information från socialförvaltningen om allvaret i ärendet för att undvika den uppkomna si- tuationen. Tydligare rutiner för kommunikation i denna form av ärende bör därför upprättas förvaltningarna emellan. Åtgärder som vidtagits/kommer vidtas är fr.o.m. beräkningsperiod 121125 helt borttagen från mammans ärende •Endast ordinarie handläggare får framöver ta bort informationsrutan som visas i ärendet vid ändrade personuppgifter