frsrdg · H104NR1 · 2014-03-18 00:00:00 — och kultur- och utbildningsutskottet har arbetat vidare med det etablerade gemensamma underutskottet för den s.k. kunskapstriangeln – utbildning, forskning och innovation. Arbetsgruppen har haft som mandat att behandla alla förslag som hör under kunskapstriangeln, dvs. forskning, innovation och utbildning, samt att själv ta initiativ till förslag. genomförde arbetsgruppen ett studiebesök till med fokus på EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horizon 2020. Från svensk sida deltog (S) från näringsutskottet och (M) från kultur- och utbildningsutskottet. Bland annat studerades och möten hölls med företrädare för Science Europe, en paraplyorganisation för forskning, samt med tjänstemän som arbetar inom området vid . Vid sessionen i antog utskottet på arbetsgruppens förslag sitt betänkande över ministerrådsförslaget om nya stadgar för och sammansättningen av NordForsk. Presidiet godkände, i plenarförsamlingens ställe, betänkandet vid sitt möte (rekommendation nr 40/2013). har arbetsgruppen mött NordForsks direktör och bl.a. diskuterat hur politiker och andra aktörer kan involveras i NordForsks beslutsprocesser; även erfarenheterna av globaliseringsinitiativ har diskuterats. har arbetat fram medlemsförslag om ett nytt tvärnordiskt forskningsprojekt för dokumentering av konkurrensutsättandets effekter för de nordiska välfärdsstaterna. Forskarforumet är tänkt att vara en samlad nordisk plattform för forskaraktörer, där strategier, visioner och målsättningar för det nordiska forskningssamarbetet kan dryftas och etableras. Detta förslag uppkom eftersom det saknas en nordisk arena för forskningssamarbetet. Arbetsgruppen kommer även att arbeta vidare med det initiativ som har påbörjats om dialog, samarbete och transparens i de nordiska forsknings- och innovationsinsatserna, där man ser närmare på ett tätare samarbete mellan och NordForsk samt ministerrådet om hur medlen fördelas, samt frågor kring venture capital. Arbetsgruppen för forskning, innovation och utbildning kommer framöver att ersättas av ett rapportörskap med forskningsansvariga från både näringsutskottet och kultur- och utbildningsutskottet, som kommer att arbeta vidare med de aktuella frågorna. Från näringsutskottets sida har från utsetts till rapportör för forskning och innovation . Vid sessionen antogs utskottsförslaget om ett Nordiskt forskningspolitiskt dialogforum (rekommendation nr 17/2013) som bl.a. innehåller ett förslag om att rekommenderar att anordna ett nordiskt forskningspolitiskt dialogforum där alla relevanta aktörer inom forskningsområdet samlas för forskningspolitisk debatt och att ett sådant forum används för att få input till prioriteringar och visioner för det nordiska forskningssamarbetet. ordförande (M) var vid sessionen utskottets talesperson för betänkandet över ministerrådsförslaget om ett nytt nordiskt samarbetsprogram för innovations-och näringspolitiken 2014–2017 (rekommendation nr 29/2013). I betänkandet rekommenderar att bl.a. kartlägga om det finns nationella regelverk som oavsiktligt hämmar främst små och mellanstora företags möjligheter att etablera sig, bedriva handel eller rekrytera personal över de nordiska gränserna, undersöka om det finns nationella regler eller branschregler som försvårar internethandel över gränserna i , och att arbeta fram digitala id-lösningar som uppfyller samtliga nordiska länders säkerhetsbehov men underlättar en gemensam digital marknad i . Samarbete med EU och inom Nordiskt samarbete kring EU-direktiv och ett bredare samarbete för nordisk samordning av genomförandet av EU-rättsakter har stötts av näringsutskottet. Vid sommarmötet på utsågs utskottets ordförande (M) samt (S) till utskottets EU-rapportörer, med uppdrag att bl.a. tillskriva ordförandelandets ministrar och fråga dem vilka direktiv som är aktuella som har att göra med utskottets arbetsområden, samt undersöka om man har eller avser att ta initiativ till nordiskt samråd kring tolkningen och genomförandet av dessa direktiv. Utskottet framförde också sina synpunkter på det nya samarbetsprogrammet för näringsområdet (Nordiskt samarbetsprogram för innovations- och näringspolitiken ); de fokusfrågor som programmet inriktade sig på var bl.a. grön tillväxt, nya välfärdslösningar, kulturella och kreativa näringar och entreprenöriellt ekosystem. har näringsutskottet och miljö- och naturresursutskottet haft rapportörskap för att stärka det nordiska samarbetet inom transport. Rapportörskapet har rapporterat till de båda utskotten gemensamt. representant har varit från . kommer från vara utskottets transportrapportör. Transportrapportörskapet har bl.a. arbetat med en nordisk överordnad strategi för samarbete inom transportområdet i de nordiska länderna, något man upplevt saknas. Rapportörskapet har också utarbetat betänkande över meddelandena om rekommendation 40/2012 (Långsiktig gemensam nordisk satsning på forskning och innovation inom transportområdet), samt om rekommendation 27/2012 (Åtgärder för att stärka nordiskt transportsamarbete inom infrastruktur och miljö). och miljö- och naturresursutskottet har även samarbetat om energifrågor form av ett gemensamt rapportörskap som har bevakat det energipolitiska området. Rapportörernas uppgift har varit att bereda inkomna förslag och ta initiativ till nya frågor inom området. De har rapporterat till de båda utskotten gemensamt. från har varit näringsutskottets representant , och kommer att fortsätta vara det även . Rapportörskapet har bl.a. arbetat med att behandla ärendet om smarta elnätverk, som är ett medlemsförslag från mittengrupp. Betänkandet över förslaget kommer att slutbehandlas vid temasessionen . I detta arbete har energirapportörskapet fört diskussioner med olika instanser, bl.a. Nordiska ministerrådets elmarknadsgrupp och Nordisk energiforskning. I medlemsförslaget föreslås bl.a. att ska rekommendera att främja utvecklingen av smarta elnät för den nordiska elmarknaden, att se till att de nordiska länderna enas kring samma grundregler, standarder och tekniska krav för att säkra en inre marknad för konsumenter och producenter i . Med Nordisk energiforskning har rapportörskapet även diskuterat andra energipolitiska frågor, bl.a. de utmaningar som flera av de nordiska länderna står inför med anledning av utbyggnaden av vindkraftverk. Rapportörskapet har inkommit med synpunkter på ministerrådets förslag till nytt handlingsprogram för det nordiska energipolitiska samarbetet 2014–2017, och understrukit att det bör bygga på långsiktiga visioner om energisäkerhet och klimatvänliga lösningar i . Vid sessionen 2013 antogs näringsutskottets betänkande över detta ministerrådsförslag (rekommendation nr 30/2013). rekommenderar att i handlingsprogrammet inarbeta hur man avser att samarbeta för att hantera eventuella problemställningar för den nordisk-baltiska energimarknaden med anledning av beslut att helt överge kärnkraften som energikälla, och att i handlingsprogrammet inkludera målkonflikter mellan å ena sida förnyelsebara energikällor och å andra sidan samhälls- och miljövärden, såsom problem kopplade till vindkraft kontra fågelliv och landskapsbild. Utskottet har arbetat med frågan om en hållbar nordisk gruvnäring. Frågan är högaktuell, dels då frågor om hållbarhet är centrala i allt nordiskt och nationellt policysamarbete, dels med tanke på att gruvnäringarna och gruvsamhällena i befinner sig i en ny expansiv fas. lade mittengruppen fram ett medlemsförslag om kriterier för en hållbar nordisk gruvnäring. Utvecklingen av gruvnäringen var dessutom ett prioriterat område under ordförandeskap i 2013. Till sitt möte i bjöd utskottet, tillsammans med miljö- och naturresursutskottet, in det svenska ordförandeskapet för att inhämta mer information om det så kallade 2013–2015. Syftet med projektet är att skapa en nordisk plattform för hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft för den nordiska gruv- och mineralnäringen. Ordförande för gränshindergrupp har varit (M) från . På uppmaning av presidiet har respektive utskott inom utsett en särskild kontaktperson för gränshinder. representant har varit , . höll gränshindergruppen möte med representanter från Gränshinderforum om framtida samarbetsfrågor, eftersom Gränshinderforum /14 ersattes av ett nytt Gränshinderråd. kommer även framöver att fokusera på frågor om gränshinder, och relation till det nya kommer att vara en aktuell fråga . är Steingrímur Sigfússon från näringsutskottets representant i gruppen, med uppgift att hålla sig uppdaterad om vad som sker inom gränshinderområdet och ta initiativ och rapportera till och från näringsutskottet. Miljö- eller hållbarhetscertifiering av turistdestinationer har varit en fråga som utskottet har diskuterat med anledning av en rapport som har tagits fram av en undergrupp till Nordiska ministerrådets permanenta arbetsgrupp för hållbar produktion och konsumtion. Ett gemensamt möte med miljö- och naturresursutskottet hölls vid januarimötet i om certifiering av turistmål och om att initiera ett utskottsförslag om hållbarhetscertifiering av turistdestinationer i . Bakgrunden är att turismen i har vuxit med . Tillväxten väntas fortsätta, och därmed generera många arbetstillfällen. Kraven på att turismen inte ska påverka miljön blir allt större. Till utskottets möte i inbjöds vd:n för i för att diskutera hur Svanmärket förhåller sig till hållbarhetscertifiering av turistdestinationer. Även Innovasjon bjöds in för att berätta om det pågående projekt i som strävar efter att utveckla ett eget certifieringssystem för turistdestinationer i . Utskottet har arbetat med frågan om marknadsföring av som turistdestination och bjöd vid sessionen in företrädare för nordiska Visit-organisationer som gav en bild av potential och hinder för ett närmare nordiskt samarbete inom området. har utskottet även mött företrädare för Visit och Visit . Utskottet kommer att arbeta vidare med frågan i form av ett konkret förslag om att utveckla ett nordiskt turismsamarbete. och miljö- och naturresursutskottet har hållit flera gemensamma möten med anledning av idén om ett gemensamt nordiskt pantsystem, ett förslag som miljö- och naturresursutskottet har huvudansvaret för, men i samråd med bl.a. näringsutskottet. Ett gemensamt möte hölls i samband med en presentation av den nya cost-benefitanalysen om ett nordiskt pantsystem. Två rekommendationer om detta som antogs av 2010 har avskrivits, men ersatts genom att sessionen i antog ett utskottsförslag om bl.a. ömsesidig utbetalning av pant på burkar och petflaskor (rekommendationerna 33/2013, 34/2013 och 35/2013). Se vidare i avsnittet om miljö- och naturresursutskottet. ordförande (M) var vid sessionen talesperson för näringsutskottets förslag om standardisering och reglering inom byggsektorn (rekommendation 25/2013). Olika regler utgör gränshinder mellan de nordiska länderna anser utskottet, och rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att tillsätta en arbetsgrupp, som under ordförandelandets ledning, ska koordinera nordiska fackmannagrupper inom byggsektorn i syfte att i första hand utarbeta nya gemensamma standarder, samt sträva efter en nordisk standardisering av byggnormer. Det föreslås också att en årlig konferens arrangeras för byggbranschens aktörer, i syfte att behandla större nordiska byggfrågor och bidra till att skapa en harmoniserad nordisk byggmarknad. I vanlig ordning gavs utskotten möjlighet till inspel till presidiets budgetgrupp inför betänkandet över ministerrådsförslaget om dess budget . medlemmar ansåg att det vore önskvärt att Nordjobb/Jobbresan tilldelades ytterligare , och att det skulle avsättas till en förstudie för att närmare dokumentera behovet av nordiskt sammanhållen information på webben till små och medelstora företag som önskar rekrytera personal, etablera sig eller handla över gränserna i . Det meddelades senare att i den överenskommelse som budgetgruppen kom fram till med ministerrådet ingår att förstudien kring webbinformation till små och medelstora företag kommer att genomföras enligt förslaget, men finansieringen tas ur anslaget för gränshinderarbetet, dvs. inga ytterligare medel tillförs. Specifika ärenden som utskottet kommer att arbeta med är bl.a. att följa upp den rekommendation som antogs 2012 med anledning av utskottets förslag Ny Nordisk Mode, och som handlar om den nordiska designtraditionen med nytt fokus på hållbarhet och samhällsansvar. Utskottet kommer att arbeta vidare med ett nytt och mer konkret förslag inom området, med fokus på region branding i . Andra ärenden som utskottet kommer att arbeta vidare med är turismsamarbetet i , ett medlemsförslag om fiskodling i slutna system i recirkulationsanläggningar och ett nytt medlemsförslag om offentlig upphandling. Andra frågor att se på är förekomsten av svartarbete i de nordiska länderna ur bl.a. konkurrenssynpunkt, och veckopendlarnas villkor (en gränshinderfråga). miljö- och naturresursutskott ansvarar för ärenden som rör miljö och natur samt utnyttjande av naturresurser inom ramen för jord-, skogsbruks- och fiskenäringarna. Vidare arbetar utskottet med energi- och transportpolitik, i samarbete med näringsutskottet. Utskottet tar upp både nordiska och globala utmaningar och är särskilt uppmärksamt på frågor som behandlas inom EU som är av betydelse för de nordiska länderna. Den nordiska miljöskyddskonventionen anger att de nordiska länderna ska informera varandra om beslut som kan medföra gränsöverskridande miljöpåverkan Svenska medlemmar har varit (FP), (M), (S) och (SD), som ersattes av (SD) som i sin tur ersattes av (SD) . har varit utskottets ordförande. Utskottet har fortsatt fokuserat på klimatpolitiken och de nordiska ländernas roll i klimatarbetet. Andra frågor som utskottet har prioriterat har varit fiske, med särskilt fokus på EU:s fiskeripolitik och konflikten om makrillfisket. Vidare har utskottet arbetat med jordbruksfrågor, särskilt reformen av EU:s jordbrukspolitik, samt frågan om livsmedelssäkerhet. Miljö- och naturresursutskottet har samarbetat med näringsutskottet i form av delade rapportörskap för att stärka det nordiska transportsamarbetet kring infrastruktur och miljö samt inom energiområdet. Andra frågor som utskottet har arbetat med är åtgärder för att reducera och stoppa användandet av hormonstörande kemikalier och åtgärder för att reducera problemen med antimikrobiell resistens, One Health. Miljöutmaningarna i i form av olje- och gasutvinning samt ökad fartygstrafik har fortsatt varit på utskottets agenda, liksom miljöutmaningarna i , särskilt konsekvenserna av genomförandet av svaveldirektivet. Slutligen har utskottet fortsatt arbetet med att driva på inrättandet av ett nordiskt pantsystem för burkar och flaskor. Utskottet mötte traditionsenligt de nordiska miljöministrarna i samband med sessionen för en dialog om aktuella frågor. De huvudfrågor som diskuterades var rapporten från FN:s klimatpanel (IPCC), hur den kan tänkas påverka den framtida klimatpolitiken och hur kan driva på arbetet, samt frågan om miljösituationen i och behovet av kostnadseffektiva åtgärder för att reducera utsläppen. Inför temasession om utrikes-, säkerhets-, och försvarspolitik samt civil säkerhet önskade utskottet belysa frågan ur ett miljöperspektiv. Inte minst mot bakgrund av att konsekvenserna av klimatförändringen kan leda till fler konfliktfyllda situationer och extrema väderförhållanden som kräver höjd katastrofberedskap. Traditionellt har säkerhetspolitiken fokuserat på åtgärder för att hindra politisk och militär press som kan hota en stats suveränitet och handlingsfrihet. Frågan om civil säkerhet har i hög grad varit fokuserad på att förebygga kriminalitet och att skydda infrastruktur och försörjningskanaler. De växande globala klimat- och miljöhoten och konsekvenserna av detta aktualiserar frågan om inte den nordiska säkerhetspolitiken också bör värderas ur ett klimat- och miljöperspektiv. Utskottet anförde att de globala miljö- och klimatutmaningarna kan komma att ha en negativ påverkan på säkerheten i och att detta redan avspeglas i de nordiska ländernas utrikespolitiska agenda, men i mycket mindre grad i de säkerhetspolitiska ställningstagandena. Miljö- och klimathoten är globala utmaningar som enbart kan lösas genom ett brett internationellt samarbete; emellertid har den nödvändiga globala uppbackningen bakom nödvändiga åtgärder tyvärr inte varit tillräcklig. Detta anser utskottet bekräftas både av slutdokumentet från + 20 och de nationella inspelen och åtgärderna inom ramen för COP-förhandlingarna. Utskottet anser att situationen är så allvarlig att det är nödvändigt att de nordiska länderna tillsammans gör en översyn av hur beredskapskapacitet och säkerhetspolitik kan anpassas till en situation med fyra graders uppvärmning innan utgången av detta århundrade. I enlighet med utskottets förslag antog rekommendationer om ett Nordiskt säkerhetsperspektiv ur ett långsiktigt miljö- och klimatperspektiv. Rådet rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att utarbeta en utredning om vilka konsekvenser det skulle få för närområden om den globala genomsnittstemperaturen ökar med fyra grader och hur det skulle påverka migrationsströmmarna i . Vidare efterfrågar rådet en kartläggning av hur en sådan temperaturhöjning skulle påverka levnadsvillkoren och den civila säkerheten för befolkning samt behovet att stärka beredskapskapaciteten och förmågan hos de nordiska samhällena att anpassa sig till nya klimatförhållanden. Avslutningsvis önskar rådet att beredskapssamarbetet i stärks i enlighet med förslagen i Stoltenbergrapporten (rekommendation nr 3/2013). Mot bakgrund av de klena resultaten vid COP 15 i har klimatfrågan fått en minskad politisk uppmärksamhet och rådet önskar därför att driver på för att utveckla en konkret handlingsplan för den globala klimatagendan och därmed flyttar den globala dialogen från generell retorik om ansvar och suveränitet till konkreta handlingar för att uppnå tvågradersmålet. Rådet rekommenderar därför att utarbeta ett förslag till global handlingsplan för hur halten av CO2 i atmosfären kan hållas under eller stabiliseras vid 450 ppm. (rekommendation nr 4/2013). Utskottet har behandlat ett medlemsförslag från , , om nordiskt samarbete kring hållbar offentlig upphandling. I förslaget anförs att det finns goda förutsättningar för att utveckla en gemensam grön vägledning och kriterier för offentliga inköp, bl.a. på grundval av de analyser och utredningar inom området som gjorts av . En gemensam plattform skulle medverka till att skapa en större marknad för varor och tjänster som främjar innovationer och därmed skapar goda förutsättningar för att utveckla miljövänliga teknologier. På detta sätt skulle stärka sin position som en innovativ aktör som arbetar för både lokala och globala lösningar. Utskottet ställde sig bakom intentionerna i medlemsförslaget och pekade på att det är i linje med tidigare rekommendationer och uttalanden från och inom ramen för Nordiska ministerrådets prioriteringar. Utskottet pekar på att gröna inköp kan ha en stor positiv inverkan på miljön vid de tillfällen när den offentliga sektorn har en stor marknadsandel som miljöeffekten är betydande. Utskottet pekar vidare på att har ett välfungerande samarbete om offentliga inköp och att detta är ett prioriterat område. Utskottet noterar vidare att det pågår ett arbete inom EU för att reformera direktivet för offentliga inköp vilket förväntas leda till regler som gör det lättare att använda offentliga inköp för att främja andra samhällsändamål. Mot bakgrund av detta antog en rekommendation till och de nordiska ländernas regeringar i enlighet med detta (rekommendation nr 5 och 6/2013). Vid session 2012 presenterade ett förslag om en strategi med överordnade och tvärsektoriella ramar för ministerrådets verksamhet som understödjer bärkraftig utveckling för . Utskottet ställde sig positiv till de överordnade målsättningarna men efterlyste en konkretisering av insatserna i form av ett ministerrådsförslag. Ett sådant förslag lämnades års session. I sitt betänkande noterade Miljö- och naturresursutskottet med tillfredsställelse att hörsammat rekommendation genom att presentera ett brett spektrum av konkreta insatser som på olika sätt kan stödja en bärkraftig utveckling i –2015 (rekommendation nr 26/2013). Miljö- och sjöfartssäkerheten i (M) väckte ett medlemsförslag om att utvärdera ländernas möjligheter att gemensamt verka för att utveckla och stärka miljö- och säkerhetsarbetet i samt att utreda en miljöcertifiering för rederier som bl.a. skulle omfatta kriterier för säkra Öresundspassager. Miljö- och naturresursutskottet har vid sin behandling av förslaget sänt ut det på remiss i de nordiska länderna. Utskottet stöttar i sitt betänkande över förslaget intentionerna om ökad sjöfartssäkerhet i . Utskottet noterar att remissvaren indikerar att de flesta rederier följer rekommendationerna från IMO och att nya internationella konventioner och avtal som ska implementeras kommer att bidra positivt till ökad sjöfartssäkerheten och en förbättrad miljö i . Mot bakgrund av att det rör sig om ett internationellt havsområde och att en eventuell reglering kommer att få konsekvenser för övriga anser utskottet att frågan bör resas i Helcom, som arbetar generellt med sjöfartssäkerheten i , och där samtliga länder runt ingår. Med anledning av att trafiken genom registreras och att det därmed finns avvikelserapporter anser utskottet att regeringarna i och bör kunna utreda orsakerna till dessa och värdera vilka åtgärder som behövs för att undvika sådana händelser. Utskottet noterar att det vid remissbehandlingen av förslaget framkommit synpunkter på att de höga kostnaderna för lotstjänster kan ha en negativ inverkan och att det därför kunde vara kostnadseffektivt att utveckla landbaserade lotstjänster. Vidare påpekas att det bör företas en kritisk värdering av åtgärder som innebär merkostnader för rederierna. Slutligen pekar utskottet på fördelarna med att de nordiska länderna samarbetar när det gäller att utveckla regler för klassificering av fartyg. Utskottet pekar på de positiva erfarenheterna av miljöcertifiering i med uttalar tveksamhet till om de rederier som inte följer skulle ansluta sig till ett frivilligt miljöcertifieringssystem Mot bakgrund av utskottets betänkande antog en rekommendation till regeringarna i och att utreda möjliga nationella och bilaterala åtgärder för att främja miljö- och sjöfartssäkerhet i , utan att förorsaka ökad byråkrati eller en försvagning skeppsfartens konkurrenskraft (rekommendation nr 27/2013). Vidare rekommenderas de nordiska ländernas regeringar att utreda möjligheterna att gemensamt, och i samarbete med övriga , stärka miljö- och sjöfartssäkerheten i (rekommendation nr 28/2013). De nordiska länderna är underställda EU:s kemikalielagstiftning (Reach) tillsammans med andra EU-regleringar. Detta innebär att de enskilda nordiska länderna och som helhet har en begränsad handlingsfrihet när det gäller kemikalielagstiftning. Frågan om hormonstörande ämnen har varit på Nordiska ministerrådets agenda , och har avgett ett antal rekommendationer på området. antog en resolution om att skydda folkhälsan mot endokrinstörande ämnen. I resolutionen erinras om att där det inte finns några vetenskapliga bevis för annat ska försiktighetsprincipen vara utgångspunkten för åtgärder för att skydda människors hälsa. Miljö- och naturresursutskottet har vid sin behandling av frågan fått en presentation av arbetet inom Nordiska ministerrådets kemikaliegrupp och fört en dialog med nordiska medlemmar av . Parlamentets resolution överensstämmer i stort med de nordiska ländernas syn på kemikalielagstiftning och tillämpningen av försiktighetsprincipen. För att stödja resolutionen antog en rekommendation, i enlighet med utskottets förslag, till att initiera en gemensam nordisk forskningsinsats om hur de ämnen som används i förbrukningsvaror kan påverka människors hormonsystem, även i låga doser och i kombination med andra ämnen (rekommendation nr 31/2013).