frsrdg · H104RS3 · 2014-01-24 00:00:00 — 2.7 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 41 kap. 1 och 2 §§ samt 44 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 39 kap. 5 c och 5 d §§, av föl- Sekretess gäller i ärende om val av riksdagsdirektör för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplys- ning om en enskild kandidats iden- titet, om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den enskilde lider men. Sekretess gäller inte beslut i ärende eller uppgift om den som har blivit vald. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller i ärende om val av en ombudsman eller en riksrevisor för uppgift som läm- nar eller kan bidra till upplysning om en enskild kandidats identitet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider Sekretess gäller inte beslut i ärende eller uppgift om den som har blivit vald. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . För uppgift om vad som har förekommit vid sammanträde med kammare tillämpas sekretessbestämmelserna i denna lag endast om sammanträdet har hållits inom stängda dörrar. 11 Senaste lydelse 2010:1436. För uppgift som har tagits in i kammarens protokoll gäller sekretess enligt denna lag endast i de fall som avses i 15 kap. För uppgift i annat protokoll eller beslut tillämpas endast bestämmelserna i 15 kap., 19 kap. 7 § och, när det gäller stenografiska uppteckningar enligt 10 kap. 13 § riksdagsordningen, 16 kap. denna lag. För uppgift som har tagits in i kammarens protokoll gäller sekretess enligt denna lag endast i de fall som avses i 15 kap. För uppgift i annat protokoll eller beslut tillämpas endast bestämmelserna i 15 kap., 19 kap. 7 § och, när det gäller yttranden som nedtecknats vid överläggningar med regeringen enligt tilläggsbestämmelsen 7.15.5 riksdagsordningen, 16 kap. denna lag. Föreskrifterna i 7 kap. 1 § samt Föreskrifterna i 7 kap. 1 § samt 8 kap. gäller inte ledamot av riksda- 8 kap. gäller inte ledamot av riksda- gen, när det är fråga om uppgift som gen, när det är fråga om uppgift som ledamoten har tagit emot under utö- ledamoten har tagit emot under utö- vandet av sitt uppdrag. vandet av sitt uppdrag. om tystnadsplikt för riksdagsleda- om tystnadsplikt för riksdagsleda- möter och för tjänstemän i riksda- möter och för tjänstemän i riksda- gen finns i 10 kap. 12 § regerings- gen finns i 10 kap. 12 § regerings- formen samt 2 kap. 4 §, 4 kap. 17 § formen samt 6 kap. 8 § och 7 kap. och 10 kap. 12 § riksdagsord- 20 § riksdagsordningen. Rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tystnadsplikt som följer av 1.beslut enligt 10 kap. 12 § tredje stycket andra meningen regeringsformen, 2.3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen, 3.2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen, 4.2 kap. 4 § andra stycket riksdagsordningen, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt, och 5.beslut enligt 4 kap. 17 § eller 10 kap. 12 § riksdagsordningen, när det är fråga om uppgift vars röjande 4.6 kap. 8 § riksdagsordningen, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet ifara eller annars skada landet allvarligt, och 5.beslut enligt 7 kap. 20 § riksdagsordningen, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta 12Senaste lydelse 2010:1436. 13Senaste lydelse 2010:1436. kan antas sätta rikets säkerhet i fara rikets säkerhet i fara eller annars eller annars skada landet allvarligt. skada landet allvarligt. Denna lag träder i kraft . 2.8 Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § och 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska ha följande lydelse. Om enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen har beslutat att hänföra statens utgifter till utgiftsområden, ska regeringen i budgetpropositionen redovisa en beräkning av hur utgifterna fördelas på utgiftsområden för det andra och tredje tillkommande budgetåret. Om enligt 11 kap. 18 § riksdagsordningen har beslutat att hänföra statens utgifter till utgiftsområden, ska regeringen i budgetpropositionen redovisa en beräkning av hur utgifterna fördelas på utgiftsområden för det andra och tredje tillkommande budgetåret. Regeringen ska i budgetpropo- Regeringen ska i budgetpropo- sitionen lämna en redovisning av de sitionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksam- resultat som uppnåtts i verksam- heten i förhållande till de av riksda- heten i förhållande till de av riksda- gen beslutade målen. gen beslutade målen. enligt 5 kap. 12 § riksdagsord- enligt 11 kap. 18 § riksdagsord- ningen har beslutat att hänföra sta- ningen har beslutat att hänföra sta- tens utgifter till utgiftsområden ska tens utgifter till utgiftsområden ska redovisningen vara anpassad till ut- redovisningen vara anpassad till ut- Denna lag träder i kraft . 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2011:745) med instruktion för dels att 1 och 24 §§ ska ha följande lydelse, dels att det införs en ny paragraf, 10 a §, av följande lydelse. är en myndighet under med uppgift att biträda . 1. tillhandahålla resurser och service för talmannens, kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet samt för riksdagsledamö- terna och partikanslierna, 2. svara för de myndighetsfunk- 2. svara för de myndighetsfunk- som anges i 9 kap. 4 § riksdagsord- som anges i 14 kap. 2 § riksdags- 3. informera om ar- 3. informera om ar- bete och frågor som rör EU samt bete och frågor som rör EU och internationella kontakter, och 4. vårda och bevara de byggnader och samlingar som och disponerar. ska därutöver biträda nämndmyndigheter enligt vad som sägs i 2 och 7 a §§. till ombudsmän och riksrevisorerna, Riksdagsstyrelsen får meddela föreskrifter om utskottens och EU- nämndens utrikesresor. 14 Senaste lydelse 2012:888. Riksdagsdirektören väljs av riks- dagen enligt bestämmelser i riks- entledigas av enligt be- stämmelser i riksdagsordningen. Annan personal anställs av . Denna lag träder i kraft . 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:881) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (2012:881) med instruktion för ska ha följande lydelse. Enligt 8 kap. 4 § riksdagsord- Enligt 13 kap. 14 § riksdagsord- ningen består nämnden av en ordfö- ningen består nämnden av en ordfö- rande och två övriga ledamöter. rande och två övriga ledamöter. Denna lag träder i kraft . 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna ska ha följande lydelse. Enligt 8 kap. 5 § riksdagsord- Enligt 13 kap. 16 § riksdagsord- ningen består nämnden av en ordfö- ningen består nämnden av en ordfö- rande och två övriga ledamöter. rande och två övriga ledamöter. Denna lag träder i kraft . 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för Härigenom föreskrivs att det i lagen (2012:883) med instruktion för ska införas en ny paragraf, 3 §, av följande lydelse. Enligt 13 kap. 15 § riksdags- ordningen består nämnden av en ordförande och två övriga le- Denna lag träder i kraft . 15 3 § upphävs genom 2013:762. 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:884) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (2012:884) med instruktion för ska ha följande lydelse. finns i 9 kap. 5 § riksdagsord- finns i 14 kap. 8 § riksdagsord- ningen, lagen (1989:186) om över- ningen, lagen (1989:186) om över- klagande av administrativa beslut klagande av administrativa beslut dagens myndigheter samt i före- dagens myndigheter samt i före- skrifter som meddelas av Riksdags- skrifter som meddelas av Riksdags- Nämnden är en myndighet under . Enligt 9 kap. 5 § riksdagsord- Enligt 13 kap. 17 § riksdagsord- ningen består nämnden av en ord- ningen består nämnden av en ord- förande och fyra övriga ledamöter. förande och fyra övriga ledamöter. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning beslutade riksdagsstyrelsen att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté under ledning av talmannen och bestående av ledamöter på gruppledarnivå med uppdrag att göra en samlad översyn av riksdagsordningen, såväl materiellt som språkligt och lagtekniskt. Kommittén antog namnet av riksdagsordningen. presenterade kommittén sina förslag i betänkandet Översyn av riksdagsordningen (2012/13:URF3). Förslagen i betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanser har varit , , , ombudsmän, , och . Vidare har , f.d. kanslichef vid och författaren till grundlagskommentaren Grundlagarna, yttrat sig. En remissammanställning finns tillgänglig hos (dnr 2707-2012/13). gav en utredare i uppdrag att utvärdera frågeinstituten. Uppdraget redovisades i rapporten som kontrollinstrument (2011/12:RFR6). tog ställning till de överväganden, bedömningar och förslag som fördes fram i rapporten (bet. 2012/13:KU4). föreslog att skulle ge riksdagsstyrelsen till känna som sin mening att styrelsen skulle vidta de åtgärder som föranleddes av det som utskottet anförde i betänkandet om utformningen av frågeinstituten. följde utskottets förslag (rskr. 2012/13:198). Med anledning av tillkännagivande beslutade riksdagsstyrelsen att överlämna frågan om tidsramen för att besvara skriftliga frågor till av riksdagsordningen och att överlämna frågan om utformningen av de muntliga frågestunderna med statsministern till gruppledarna. Vidare gav styrelsen riksdagsdirektören i uppdrag att se över rutiner för och vidta de eventuella åtgärder som föranleds av det som anfört om interpellationer och skriftliga frågesvar. I framställningen redovisas den beredning som pågår av frågan om utformningen av statsministerns frågestunder. Arbetet med eventuella åtgärder i fråga om interpellationer och skriftliga frågesvar har utförts inom en arbetsgrupp i kammarkansli. Uppdraget redovisades i promemorian Frågeinstituten. Innehållet i promemorian och riksdagsstyrelsens slutsatser med anledning av den redovisas i denna framställning. Riksdagsstyrelsen föreslog i framställningen Omställningsstöd för riksdagsledamöter (framst. 2012/13:RS7) ett nytt system för stöd till avgångna riksdagsledamöter inför övergången till yrkeslivet. I framställningen föreslogs även en ändring i riksdagsordningen innebärande att ska utse ledamöterna i i stället för riksdagsstyrelsen. föreslog att skulle bifalla förslaget om ändring i riksdagsordningen och följde utskottets förslag (bet. 2013/14:KU3, rskr. 2013/14:5). Lagändringen träder i kraft . I denna framställning föreslås att ordningen för hur ledamöter i 3 ÄRENDET OCH DESS BEREDNING utses efter förs över oförändrad i sak till den nya riksdagsordningen. I framställningen föreslår riksdagsstyrelsen också att justeringen av protokoll från kammarens sammanträde ska senareläggas. Frågan har beretts inom kammarkansli och redovisades i promemorian Justeringen av kammarens protokoll. Åren 1973–1974 genomfördes en total författningsreform, varvid regeringsform ersattes av den nu gällande regeringsformen. antogs en ny riksdagsordning. Regeringsformen innehåller grundläggande bestämmelser om bl.a. statsskickets grunder, fri- och rättigheter, regeringen, och riksdagsarbetet. Kompletterande regler om och riksdagsarbetet finns i riksdagsordningen, som i konstitutionellt hänseende intar en mellanställning mellan grundlag och vanlig lag. De väsentligaste föreskrifterna om organisation och arbetsformer inryms i huvudbestämmelser, medan detaljreglerna finns i tilläggsbestämmelser. Tilläggsbestämmelserna motsvarar i huvudsak den tidigare gällande riksdagsstadgan. Riksdagsordningen kompletteras av bestämmelser i lagen (2011:745) med instruktion för . Spörsmål rörande och riksdagsarbetet har övervägts tidigare i en rad skilda sammanhang under , bl.a. inom ramen för , och . Riksdagsordningen har varit i kraft . har förutsättningarna för och riksdagsarbetet förändrats i flera avseenden, bl.a. genom medlemskap i unionen och teknikutvecklingen. Som redovisats ovan har olika frågeställningar som regleras i riksdagsordningen varit föremål för överväganden i skilda sammanhang. Det har också gjorts ett stort antal ändringar och tillägg i författningstexten . Någon samlad översyn av riksdagsordningen har dock inte gjorts. De partiella reformer och författningsändringar som förekommit har också lett till att lagstiftningen i viss mån förlorat i överskådlighet och språklig konsekvens. Mot den bakgrunden har det funnits ett behov av att på ett samlat och övergripande sätt se över riksdagsordningen, såväl materiellt som språkligt och lagtekniskt, i syfte att uppnå en ändamålsenlig lagstiftning. 5 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 5.1 Lagteknisk, redaktionell och språklig översyn Riksdagsstyrelsens förslag: En ny riksdagsordning ska införas. Lagens disposition och språkliga utformning ändras i syfte att skapa en ändamålsenlig lagstiftning som är konsekvent och överskådlig. Dispositionen görs om genom omflyttningar och uppdelningar av bestämmelserna samt genom att införa en ny kapitelindelning. Lagtexten anpassas till det lagspråk som används . Som ett led i att göra riksdagsordningen mer överskådlig görs tilläggsbestämmelsen om utskottens beredningsområden om till en bilaga. Vidare föreslår riksdagsstyrelsen vissa huvudsakligen lagtekniska förändringar i jämförelse med den nu gällande riksdagsordningen som framgår nedan i avsnitt 5.1. Åren 1973–1974 genomfördes en total författningsreform, varvid regeringsform ersattes av den nu gällande regeringsformen. antogs en ny riksdagsordning. Regeringsformen innehåller grundläggande bestämmelser om bl.a. statsskickets grunder, fri- och rättigheter, regeringen, och riksdagsarbetet. Kompletterande regler om och riksdagsarbetet finns i riksdagsordningen, som i konstitutionellt hänseende intar en mellanställning mellan grundlag och vanlig lag. Riksdagsordningen har varit i kraft . har förutsättningarna för och riksdagsarbetet förändrats i flera avseenden, bl.a. genom medlemskap i unionen och teknikutvecklingen. Sedan riksdagsordningen trädde i kraft har den ändrats vid över 100 tillfällen. Vissa av ändringarna har varit baserade på utredningar som och . Ändringarna har varit av olika omfattning. De partiella reformer och författningsändringar som förekommit har lett till att lagstiftningen i viss mån förlorat i överskådlighet och språklig konsekvens. Kommitténs överväganden och förslag Vid översynen av riksdagsordningens disposition och språk har utgångspunkten för kommitténs arbete varit vad som är ändamålet med lagen. De frågor som kommittén inledningsvis har ställts inför har varit hur lagen bör vara uppbyggd, utformad och skriven samt för vem som riksdagsordningen ska skrivas och vem som förväntas läsa den. Riksdagsordningen är i första hand skriven för ledamöter eftersom ändamålet med lagen är att reglera arbetet i . 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG ligt kommittén kunna läsas av en nyvald riksdagsledamot, utan tidigare erfa- renhet av riksdagsarbete, för att han eller hon ska kunna tillgodogöra sig de regler han eller hon har att förhålla sig till. Den riktar sig förstås också till andra ledamöter samt till tjänstemän, allmänhet och andra användare som be- höver ta del av riksdagsordningens bestämmelser. En ny riksdagsordning bör mot den bakgrunden införas. För att främja ändamålet och därmed öka överskådligheten för en tillämpare av lagen föreslår kommittén en ändring av riksdagsordningens disposition ge- nom att införa ett inledande förklarande kapitel. I kapitlet förklaras inled- ningsvis lagens uppbyggnad av huvudbestämmelser och tilläggsbestämmel- Därutöver införs dels en bestämmelse med en innehållsförteckning, dels en bestämmelse i vilken begrepp och termer som är specifika för Kommittén föreslår därefter en kapitelindelning med 14 kapitel. Kommittén föreslår att kapitlen inleds med en bestämmelse som anger vad som regleras i kapitlet och, i längre och omfattande kapitel, var i kapitlet de olika bestämmelserna finns. Alla bestämmelser, såväl huvudbestämmelser som tilläggsbestämmelser, förses i kommitténs förslag med en beskrivande rubrik för att öka överskåd- För att ytterligare öka tydligheten och hålla samman vissa förfaran- den införs även en ytterligare rubriknivå mellan kapitel och enskilda bestäm- De paragrafer som innehåller tilläggsbestämmelser bör enligt kommittén inledas med ordet tilläggsbestämmelse. För att inte tynga kapitlet om utskotten föreslår kommittén att det införs en bilaga till riksdagsordningen där utskottens ämnesområden anges. Uppdelningen mellan huvudbestämmelser och tilläggsbestämmelser Kommittén bedömer att den nuvarande uppdelningen mellan huvudbestäm- melser och tilläggsbestämmelser i huvudsak är rimlig. stämmelser ska reglera frågor av större vikt ur ett demokratiskt perspektiv föreslår kommittén dock vissa förändringar. rativa frågor bör enligt kommittén i allmänhet regleras i tilläggsbestämmelser. Kommittén föreslår att vissa huvudbestämmelser som gäller bl.a. admi- nistrativa frågor inom ändras till tilläggsbestämmel- ser, däribland bestämmelser om sammansättningen av riksdagsstyrelsen och ordförandekonferensen samt riksdagsstyrelsens uppgifter. på en sådan förändring är berättelser som kommer in Den bestämmelsen flyttas i kommitténs förslag till be- stämmelsen om vad som ska tas upp på kammarens föredragningslista. Vissa tilläggsbestämmelser som reglerar skyldigheter för regeringen lik- som sådana som är av ingripande karaktär mot enskilda, t.ex. åhörare, ska enligt kommitténs förslag ändras till huvudbestämmelser. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG För att öka överskådligheten i lagen föreslår kommittén att det införs nya kapitel i riksdagsordningen. Det nuvarande 1 kap. delas upp i tre nya: ett om val till , ett om och ett om ledningen och planeringen av riksdagsarbetet. I kommitténs förslag införs även ett nytt kapitel om ledamöter för att samla de bestämmelser som rör ledamöterna och deras uppdrag. Vidare utgår det nuvarande kapitel 10 om EU-frågor, och dess bestämmelser arbetas in i andra kapitel. Kommitténs förslag innebär att det kapitel som handlar om ärendenas beredning och som innehåller bestämmelser om utskottens sammanträden m.m. rensas från dessa för att kapitelrubriken ska återspegla vad som faktiskt regleras i kapitlet. I stället får bestämmelser om utskottens och sammansättning, arbetsformer m.m. ett eget kapitel. Även om flera av bestämmelserna föreslås ha samma huvudsakliga innehåll som har några av dem fått en ny inbördes ordning. Den nya ordningen syftar till att bättre återspegla processflödet i riksdagsarbetet och hanteringen av ärenden och frågor. Många av paragraferna i den nuvarande riksdagsordningen är relativt omfattande; dessa delas i kommitténs förslag upp i nya kortare paragrafer för att göra lagtexten mer överskådlig. Flera paragrafer som rör inlämnande av handlingar och liknande innehåller bestämmelser om att handlingarna ska lämnas till kammarkansliet. En sådan detaljreglering riskerar enligt kommittén att bli missvisande i händelse av organisatoriska förändringar inom och kan begränsa möjligheten till omorganisationer samt förändringar av benämningar på olika delar av förvaltningen. Kommittén anser dessutom att det inte finns någon anledning att ha regler som är så detaljerade i lagtext. I kommitténs förslag till ny riksdagsordning hänvisas därför i stället konsekvent till . I riksdagsordningens nuvarande lydelse finns inkonsekvenser när det gäller användningen av begreppen kammaren och . Kommittén har därför gjort en översyn i frågan om när bestämmelserna avser kammaren och när de avser . Vissa begrepp definieras i det första kapitlet för att därefter användas löpande i lagtexten. Kommittén har gått igenom lagtexten i syfte att justera eventuella formuleringar som skulle innebära att lagtexten inte är könsneutralt formulerad. Riksdagsordningen är enligt kommitténs slutsats neutralt formulerad. Kommittén har vidare gjort en samlad språklig översyn av lagtexten för att se till att den är formulerad i enlighet med dagens krav på offentlig text, dvs. är skriven på ett vårdat, enkelt och begripligt språk. I stort sett samtliga bestämmelser har genomgått större eller mindre språkliga ändringar för att modernisera språket och öka begripligheten. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Kontinuerligt arbete i kammaren Ett pågår året runt. Riksdagsarbetet har därmed inget egentligt up- För att riksdagsordningen ska återspegla denna verklighet föreslår kommittén att lagtexten inte längre ska innehålla formuleringen uppehåll i Kommittén föreslår att lagtexten i stället ska vara uppbyggd efter den ord- ning som faktiskt gäller . Talmannen planerar, efter samråd med riks- dagsstyrelsen, arbetet i kammaren och fastställer sammanträdesplanen (6 kap. 2 §). Det är således den fastlagda planeringen som kommer att vara utgångs- punkten för förfarandet vid åtgärder som i den nuvarande riksdagsordningen har en koppling till uppehåll i kammarens arbete. som får nya lydelser är de som avser ärenden som väcks under ett uppehåll (11 kap. 16 §), svar på interpellationer (8 kap. 4 §) och svar på skriftliga frågor (8 kap. 7 §). I de fall som riksdagsordningen enligt den nuvarande lydelse reglerar nå- got som sker under ett uppehåll i kammararbetet anges detta i kommitténs förslag till ny riksdagsordning i stället med en period som kammaren inte En sådan period kan vara allt från till ett par måna- der och framgår av sammanträdesplanen. En del i kommitténs arbete har varit att ge riksdagsordningen en teknikneutral Om lagtexten är teknikneutral kan arbetsformerna utvecklas utan att lagstiftningen måste ändras. Ett exempel på en sådan arbetsform är kravet på att yttranden vid kamma- rens och sammanträden ska nedtecknas stenografiskt och skri- Stenografikravet föreslås nu tas bort, utan att kommittén för den skull föreslår någon ändring i hur arbetet med att sammanställa protokollen orga- En annan sak som förändras i kommitténs förslag är hanteringen av doku- ment som enligt riksdagsordningens nuvarande lydelse ska tillhandahållas samtliga ledamöter i tryckt form. Alla de dokument som trycks upp till ledamöterna finns också tillgängliga i elektronisk form. förslag till ny riksdagsordning ska alla dokument, som ska tillhandahål- las ledamöterna i tryckt form, i stället göras tillgängliga för ledamöterna utan att det anges i lagen i vilken form. Ytterligare materiella effekter av den lagtekniska översynen Den lagtekniska översyn som kommittén har gjort har även lett till en del ma- teriella ändringar i riksdagsordningen, bl.a. har några bestämmelser tagits Nedan redovisas de viktigaste ändringar som kommittén föreslår som en konsekvens av den lagtekniska översynen. Bestämmelser som innehåller hänvisningar till andra paragrafer har setts över och översynen har medfört att de flesta bestämmelser som endast inne- håller upplysningar föreslås tas bort. Möjligheten att återkalla interpellationer och skriftliga frågor har enligt kommittéförslaget lagfästs för att kodifiera praxis. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Bestämmelsen i nuvarande 6 kap. 1 § fjärde stycket om att en interpellation faller om den inte har besvarats vid det då den väcktes föreslås ändras på så sätt att interpellationen i stället faller om den inte har besvarats inom den valperiod som den väcktes. Ändringen föreslås dels som en konsekvens av att arbetet i pågår året runt, dels för att den nuvarande ordningen medför ett onödigt arbete för det fall en interpellation faller men ställs på nytt efter att det nya inletts. Nuvarande 1 kap. 4 § tredje stycket om att talmannen ska samråda med de vice talmännen om ordningen för det särskilda sammanträdet för öppnande bör enligt kommitténs förslag tas bort.