frsrdg · H104NR1 · 2014-03-18 00:00:00 — En rad inlägg gjordes, främst av ledamöter från länder och områden där huvudspråket inte är ett skandinaviskt. De utskotts- och medlemsförslag som behandlades på detta sakområde var okontroversiella och orsakade ingen debatt. Däremot fanns viss oenighet när det gällde ministerrådsförslaget om nya stadgar för NordForsk. De nya stadgarna skulle enligt ministerrådet tydliggöra NordForsks roll som samarbetsorgan för ländernas forskningsråd och NordForsks relation till ministerrådet inte minst i fråga om behovet av tvärsektoriell koordinering. Vidare skulle styrelsen få en mer ändamålsenlig sammansättning och en bredare rådgivande struktur skulle stå till styrelsens förfogande. , och hade önskat bli representerade på samma sätt som de fem nordiska staterna i styrelsen, men enligt ministerrådets förslag skulle de nuvarande förhållandet bestå, dvs. de självstyrande områdena skulle ha var sin observatörsplats. ansvarige minister gjorde ett kort inlägg där han sade att från färöisk sida accepterade man att stadgarna skulle godkännas så att styrelsen kunde komma igång med sitt arbete enligt de nya riktlinjerna, men underströk att det fortfarande var önskan att få ett fullvärdigt medlemskap i , och att på nytt skulle ansöka om det. talesperson framförde att utskottet var allmänt positivt till de nya reglerna och den nya sammansättningen. Man påpekade dock att styrelsen skulle få en starkare dominans av representanter för administrativa forskningsorgan men bara ha en representant för universitetsvärlden, och menade att det avspeglade ett perspektivskifte från en fri och oberoende forskning i riktning mot ett nyttotänkande. Vidare ansåg utskottet att , och borde få en plats i styrelsen, alltså inte enbart vara observatörer. Hon sade att eftersom utskottets betänkande hade blivit färdigt först dagen innan kunde plenarförsamlingen inte besluta om det, utan det skulle i stället behandlas av presidiet vid dess möte . Så skedde, och presidiet beslutade i enlighet med utskottets förslag (rekommendation nr 40/2013). Under denna rubrik presenterades bl.a. ett ministerrådsförslag om konkreta insatser för hållbar utveckling. samarbetsminister framhöll att den nya strategin innehåller långsiktiga riktlinjer på följande områden: Den nordiska välfärdsmodellen, robusta ekosystem, ett klimat i förändring, ett hållbart utnyttjande av jordens resurser och utbildning, forskning och innovation. Som talesperson för miljö- och naturresursutskottet påminde (S) om att vid sessionen i stödde intentionerna och visionen i det ministerrådsförslag om en ny strategi för hållbar utveckling som presenterades då, men att då efterlyst större klarhet om de enskilda och konkreta insatserna. kunde hon konstatera att hade lyssnat på och har fler konkreta insatser. Det var bra att man kunde hjälpas åt att utveckla en bra politik. Det var viktigt med ett brett spektrum av konkreta insatser som på olika sätt stöder en hållbar utveckling i –2015. Hon såg fram emot en redogörelse till sessionen 2015 för hur det gått med arbetet och hur ministerrådet tänkte arbeta vidare med frågan. (MP) gav sitt stöd till utskottets förslag om konkreta insatser för en hållbar utveckling och till att förslaget genomförs. Han sade att man borde vara tydligare genom att fr.o.m. nu tala om fyra dimensioner av hållbarhet: social, ekologisk, ekonomisk och kulturell hållbarhet. var dessa fyra dimensioner av hållbarhet beroende av öppenhet, så man måste visa stor ödmjukhet inför medborgarnas krav på insyn och delaktighet. industri- och handelsminister presenterade ett ministerrådsförslag om samarbetsprogram för innovations- och näringspolitiken 2014–2017. Detta nya samarbetsprogram hade som utgångspunkt att möta några av de utmaningar som medborgare, institutioner och företag stod inför i en globaliserad värld. En annan utgångspunkt var att satsa på färre men större projekt för att få större genomslagskraft. hade enats om fyra prioriterade områden för de kommande fyra åren, nämligen: entreprenörskap och finansiering, grön tillväxt, nya välfärdslösningar och tillväxt genom kultur och kreativitet. Inom dessa områden skulle fem fyrtornsprojekt lanseras, vart och med ett av de nordiska länderna som ledare. talesperson var (M). Hon sade först beträffande proceduren att näringsutskottet hade fått ta del av dokumentet först , vilket var för sent för att man, som man önskat, kunde bidra med konstruktiva inspel till ett så viktigt dokument. medlemmar var övertygade om att det är bättre att ha dialogen innan ministrarna har fattat beslut än efteråt. Utskottet välkomnade att ministerrådet enligt utskottets önskemål hade lagt till ett stycke om samnordiska turistsatsningar. När man nu hade fått ta del av samarbetsprogrammet såg man ytterligare behov av korrigeringar. Bland dem var en större tydlighet om de satsningar på digitala lösningar och näthandel som fanns i programmet. Som en del i det borde ministerrådet kartlägga om det finns nationella regler eller branschregler som försvårar internethandel över de nordiska gränserna. Vidare borde det finnas gemensamma system för att identifiera sig på nätet. Att prioritera gemensamma byggstandarder var viktigt, och vidare ville utskottet se att man prioriterade den nordiska modebranschen, som försökte profilera sig som miljötänkande med återvinning och socialt ansvar i centrum. En liknande kritik om sen procedur framfördes beträffande Nordiska ministerrådets förslag om ett nytt samarbetsprogram för energi, som också presenterades av den isländska industri- och handelsministern. Hon sade sig vara medveten om att även detta dokument kommit mycket sent. talesperson , , sade att ministerrådet hade gjort detta handlingsprogram mycket isolerat, utan eventuella bra och kreativa förslag från . Det tycktes vara så att ministerrådet inte ville höra parlamentarikernas åsikter förrän det hade fattat sitt beslut. var det ganska oklart om ministrarna var beredda att ändra ett handlingsprogram som de redan hade godkänt. Utskottet hade vissa frågor som det ville ha svar på av ministerrådet, bl.a. vilka följder det kan få för den nordiska energimarknaden att har valt att avstå från kärnkraft, och hur man ska sköta konflikten mellan å ena sidan utnyttjandet av förnybara energikällor som vatten och vindkraft och å andra sidan fåglars livsmiljö och bevarandet av landskapsbilden. Vidare saknade han klara åtgärder och ett engagemang, och undrade om planen kunde kompletteras med praktiska åtaganden. lyfte sedan fram tre aktuella och viktiga energipolitiska frågor. En var EU-samarbetet, där de nordiska länderna måste intensifiera sin intressebevakning i EU av direktiv i energifrågor. En andra fråga var den nordiska elmarknaden, där det såg ut att införas en gemensam detaljhandel för elektricitet 2015. Han frågade sig om de uppställda målen om ökad konkurrenskraft och därigenom bättre kundservice och rimlig prisutveckling skulle uppnås. För det tredje tog han upp trafikbränslena, där han såg en övergång från omstridda första generationens biobränslen till förnybara trafikbränslen. Han avslutade med att säga att det var viktigt för de nordiska länderna att vi snabbt kan få igång ett allt bättre samarbete om energifrågorna, och att bearbeta och vidareutveckla det gemensamma programmet. Efter ytterligare några inlägg svarade minister att liksom vad gällde programmet för innovationssamarbetet tog hon till sig den kritik av proceduren som uttalats. Ministrarnas mötesdagar hade legat för tätt inpå sessionen, och man skulle ta hänsyn till det i det fortsatta arbetet och sörja för att kritiken inte skulle upprepas vid nästa session. Det hade frågats om man kunde lägga till projekt och svaret var att eftersom programmet är förhållandevis generellt och en ram kunde man lägga in konkreta projekt. Man ville självklart ta till sig goda kommentarer och förslag. Efter behandling av utskottsförslag om reducering av hormonstörande ämnen och om nordiskt pantsystem för burkar och petflaskor kom plenarförsamlingen till frågan om att underlätta genomförandet av det s.k. svaveldirektivet i . , , som var miljö- och naturresursutskottets talesperson, sade att man principiellt stödde EU:s svaveldirektiv eftersom det gynnar både människors hälsa och miljön. De nordiska ländernas regeringar måste dock på allvar ta sig an de konsekvenser som direktivet får på en rad verksamhetsområden, speciellt i de nordliga delarna av och . I synnerhet sektorer som gruv- och skogsbruk skulle drabbas av ökade transportkostnader. Man riskerade också att mer transporter skulle ske landvägen med verkligt negativa miljöeffekter. Utskottet ville se ett nordiskt samarbete om alternativa energikällor, bl.a. genom att upprätta naturgasterminaler i de nordiska hamnarna. Långsiktigt borde de nordiska länderna lägga kraft bakom en större internationell reglering av sjötransporten som ska ställa likadana krav på att minska svavel- och andra utsläpp. Utskottet föreslog ett samarbete för att stärka sjöfartens konkurrensförmåga, underlätta införandet av nya teknologier och förbättra järnvägsnätet som ett alternativ till sjötransporten. Det var också nödvändigt för regeringarna i och , med tanke på särskilt utsatta sektorer i vissa geografiska områden, att vidta åtgärder för att undvika en negativ inverkan av genomförandet på den lokala och regionala ekonomin. Efter denna presentation av utskottsförslaget följde inlägg av två finländska ledamöter, som båda i princip stödde förslaget. , mittengruppen, betonade för det första att de nordiska länderna snabbt borde vidta åtgärder för att lindra svaveldirektivets konsekvenser för vår konkurrenskraft. Det gällde att gemensamt finna lösningar och finansieringskällor för de investeringar som krävs för att minska svavelutsläppen. Den andra frågan var att borde samarbeta intensivt för att svaveldirektivet ska tas i bruk i hela och globalt. , nordisk frihet, framhöll svaveldirektivet som ett exempel på EU-lagstiftning som ger de nordiska länderna stora problem. Inte minst försattes i ett orättvist konkurrensläge. kämpade med en snabbt växande arbetslöshet, exporten gick trögt och läget skulle nu försvåras ytterligare. Miljövården var oersättligt viktig för , men man kunde säga att avsikten med svaveldirektivet var bra men verkställandet orättvist. De skärpta utsläppsgränserna borde gälla alla europeiska havsområden utan undantag, sade han och hoppades att skulle göra sitt yttersta för att rätta till detta missförhållande. Innehållet i viktigare förslag som behandlades under sessionen redovisas under respektive utskotts avsnitt nedan. Debatterna finns återgivna i sin helhet i det protokoll som återfinns på hemsidan . Vid en ceremoni i det nya i delades Nordiska rådets priser ut. Nytt för året var att ett pris för barn- och ungdomslitteratur hade instiftats och delades ut tillsammans med övriga priser – för litteratur, musik, film och natur- och miljöinsatser. Nytt var också att det först i samband med utdelningsceremonin offentliggjordes vilka som hade fått de olika priserna. Därför hade samtliga nominerade inbjudits att närvara. Prisutdelningen tv-sändes i public service-kanaler i de nordiska länderna. ska uppmärksamma skapande och utövande av musik på hög konstnärlig nivå. ges priset till ett verk av en nu levande kompositör och går priset till en större eller mindre ensemble. Det innebar att stod en kompositör i tur. Priset gick till den finländske violinisten . I bedömningskommitténs motivering framhålls att Kuusisto är en violinist i absolut världsklass och med en lika unik kreativitet som musikalitet. rör sig med total frihet och stor nyfikenhet i vida musikaliska landskap, där han finner helt nya aspekter på välkända företeelser []. Som kompositör, arrangör och konstnärlig ledare skapar han inspirerande sammanhang, inte minst inom folkmusikens ram, löd bedömningskommitténs motivering. 2012 gavs till filmen . Priset togs emot av regissören , som också skrivit manuset tillsammans med . Producenter har varit och . Trion Vinterberg, och stod för övrigt även bakom Submarino, som vann 2010. Han gestaltar i denna film en man som beskylls för övergrepp på barn – felaktigt, visar det sig. Under denna till synes enkla historia ligger flera komplexa dramer som tvingar publiken att analysera och diskutera, skrev bedömningskommittén. Filmen beskriver hur en person genom misstolkningar och missförstånd plötsligt kan bli förföljd av ett samhälle som menar väl och som till övervägande del är väl organiserat och väl fungerande – såsom de nordiska. natur- och miljöpris inrättades 1995 för att öka medvetenheten om natur- och miljöarbetet i . Priset ges till en nordisk organisation, företag eller person som på ett föredömligt sätt har lyckats integrera respekten för natur och miljö i sin verksamhet eller insats eller som på annat sätt har gjort en extraordinär insats för naturen och miljön. Inom den ramen önskade priskommittén ge priset 2013 till någon som utvecklat en produkt eller en uppfinning eller gjort en annan kreativ insats som ökar resurseffektiviteten och därigenom bidrar till att minska människornas negativa fotavtryck i naturen. Med den utgångspunkten valde kommittén att ge priset till , som 2008 grundade den danska konsumentrörelsen Stop Spild , som arbetar för att minimera matsvinn. Det beräknas att inte mindre än en tredjedel av den mat som produceras i världen slutar som avfall. har med sitt engagemang satt denna fråga på dagordningen inte bara i hemlandet utan också i resten av , i EU och i FN. I samarbete med andra intressenter har hon bidragit till att matsvinnet har minskat i . Hon har med kreativitet, entusiasm och hårt arbete bidragit till ökad resurseffektivitet och minskning av människans negativa fotavtryck i naturen, säger bedömningskommittén i sin motivering. Litteraturpriset är det äldsta och mest kända av Nordiska rådets priser. Det instiftades 1961 i syfte att öka kännedomen i om litteratur och författare i andra nordiska länder än det egna. Priset ges för ett skönlitterärt verk – en roman, ett drama eller en dikt- eller novellsamling – som skrivits på ett av de nordiska språken och som uppfyller höga litterära och konstnärliga krav. gick priset till romanen vid , skriven av den dansk-norske författaren . Han är född i , flyttade till som 17-åring och har bott och arbetat på innan han återvände till . Profeterna vid är fjärde roman, och berättar historien om den dansk-norske prästen , som reser till . skriver i sin motivering att romanen är ett medryckande epos om förtryck och uppror, ett antikolonialistiskt, brett förgrenat verk, som fantiserar över människan som kropp och tanke. Priset för barn- och ungdomslitteratur är å andra sidan det yngsta av Nordiska rådets priser. Det instiftades för att stärka den nordiska barn- och ungdomslitteraturen och delades ut . Det första verk som tilldelades priset var den finska boken (Blindskär) av Seita Vuorela och med illustrationer av . motivering lyder enligt följande: I en gränsöverskridande berättelse uppbyggd som en mosaik, återger författaren en brödrasaga som drabbar och berör läsaren ända till sista raden. Med särpräglad stil vävs folktro, mytologi och sagotradition samman i denna symboltäta roman om sorg, där den unga människans sökande äger rum i gränslandet mellan barn och vuxen, land och vatten, dröm och verklighet, liv och död. Illustratörens svartvita bilder förenar poetisk grafik med fototeknik och vidgar det suggestiva helhetsintrycket. presidium består enligt arbetsordningen av en president, en vice president och högst elva andra av valda medlemmar. Presidiets medlemmar utses av plenarförsamlingen. Enligt den nya ordning som trädde i kraft ska varje land och varje partigrupp vara representerade i presidiet. Denna ändring påverkade valet av presidium eftersom en ny partigrupp hade bildats under loppet av 2012 och därför måste beredas plats i presidiet. Vid sessionen 2012 valdes ur den svenska delegationen (M) och (S) till medlemmar av presidiet . (C) har vid flera presidiemöten tjänstgjort som ersättare för andra medlemmar av mittengruppen. Sedan (M) lämnat den svenska delegationen fyllnadsvaldes (M) till medlem av presidiet för återstoden av året. Som nämnts i avsnitt 4 valdes (S) och (M) vid sessionen till president respektive vicepresident för 2014, och ingår därigenom i presidiet. Därutöver valdes (C) till ordinarie medlem av presidiet för . Presidiet bereder övergripande politiska frågor, har ansvar för den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet samt för att verksamheten samordnas med verksamheten i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Vidare behandlar presidiet budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad, och kan då fatta beslut i dess ställe. Inom ramen för långsiktiga ramprogram för verksamheten presenterade rådets tillträdande president vid sessionen 2012 ett program för ordförandeskap i . I programmet nämns tre huvudområden. Under rubriken samlades åtgärder på flera områden för att möta de ekonomiska utmaningar som de nordiska länderna möter, och behålla de värden som kännetecknar den nordiska välfärdsmodellen. En del av detta var en väl fungerande nordisk arbetsmarknad och att arbeta för att ta bort existerande gränshinder och förebygga nya sådana. En nordisk ombudsmannainstans framhölls som viktig. Hälsopolitiken angavs som ett område där det finns en stor potential för ett ökat nordiskt samarbete. Bland utmaningarna för de nordiska välfärdsstaterna nämndes särskilt finansieringsfrågorna samt den höga ungdomsarbetslösheten. En andra huvudprioritet i det norska ordförandeprogrammet var Nordområdena. Man påpekade att samtliga nordiska länder, antingen direkt eller via EU, deltar i det arktiska samarbetet, i och i arbetet inom den nordliga dimensionen. Nordområdena präglas av en stark omvandling till följd av bl.a. klimatförändringarna och de alltmer tillgängliga naturresurserna. Möjligheterna till nya ekonomiska aktiviteter kräver ett starkt skydd för den sårbara miljön och hänsyn till de människor som bor i norr. Samarbetet i nordområdena mellan de nordiska länderna och , inklusive inom ramen för EU:s nordliga dimension, framhölls som ett nyckelelement. Detta anknöt till programmets tredje huvudområde – nordiskt samarbete inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Programmet utgick från de senaste årens snabba utveckling, med utgångspunkt i den s.k. Stoltenbergrapporten och med antagandet av den nordiska solidaritetsförklaringen som en milstolpe. Detta samarbete på regeringsnivå försiggick dock utan tillräcklig förankring i det parlamentariska samarbetet. Vidare angavs i programmet att det nordiska samarbetet om samhällssäkerhet och beredskap vid t.ex. naturkatastrofer eller terrorhandlingar som berör nordiska medborgare borde kunna utvecklas. De regelbundna kontakterna mellan och , i linje med det samarbetsavtal som finns mellan de båda organisationerna, skulle drivas vidare, inte minst i ljuset av ordförandeskap i EU 2013 och 2015. ordförandeprogram fick ett positivt mottagande, både i självt och i andra sammanhang. Det ligger i sakens natur att ett ordförandeprogram inte kan lyfta fram allt det samarbete som pågår fortlöpande inom eller inom ramen för . Snarare är det så att ordförandeskapet nämner de områden där man vill ta nya initiativ eller göra särskilda insatser. Således har såväl utskotten som presidiet fortsatt sitt arbete även på andra sakområden, men de frågor och åtgärdsförslag som tas upp i programmet har till stor del präglat rådets, och inte minst presidiets, arbete . Under det danska ordförandeskapet 2011 prioriterades arbetet med att stärka arbete med EU-relaterade frågor, och i det sammanhanget att öka kontakterna på olika plan med EU. Vid sessionen 2011 antogs en EU-strategi för , och godkände presidiet en plan för arbetet. Detta har fortsatt och utvecklats . I linje med planen har både presidiets rapportör för EU-frågor och andra medlemmar av presidiet och utskotten besökt och fört samtal om aktuella frågor med bäring på med såväl nordiska som andra medlemmar av . har en praktikant varit stationerad i med huvuduppgift att utarbeta en rapport till presidiet om hur nätverken mellan och främst skulle kunna stärkas. Rapporten utarbetades på basis av bl.a. intervjuer med ett flertal parlamentariker och tjänstemän i de båda organisationerna, och innehåller närmare 30 förslag, i stort och smått, till hur kontakterna kan öka. Rapportens förslag kommer att behandlas av presidiet . Presidiets framställning 2012 till om att utarbeta en årlig EU-redogörelse för ministerrådets EU-relaterade aktiviteter har följts upp. Den andra årliga redogörelsen lades fram inför sessionen i och debatterades där (se avsnitt 4 ovan). Samarbetet med olika aktörer i närområden har varit högt prioriterat sedan det inleddes . Detta samarbete har vuxit , både vad gäller samarbetspartners och antal politiska sakområden som varit föremål för diskussioner. Det bedrivs nu både bilateralt med parlament i grannländer och i form av ett aktivt deltagande i de regionala parlamentariska samarbetsstrukturer som finns. Östersjösamarbetet är som tidigare av stor vikt. Det hade inledningsvis fokus på frågor relaterade till miljö, men har breddats till att omfatta exempelvis transport- och energifrågor, liksom hälsopolitik. På liknande sätt har samarbetet i de nordligaste områdena i och utvecklats. Det har fortfarande tyngdpunkten på miljö- och klimatfrågorna, men gradvis har t.ex. näringslivsutveckling, ett hållbart utnyttjande av naturresurser, hälsa, levnadsvillkor och kulturutbyte fått ökad uppmärksamhet. stod, i linje med ordförandeskapets prioriteringar, värd för den sjätte parlamentariska . Vidare har en ordning vuxit fram enligt vilken det arrangeras ett parlamentariskt forum för EU:s nordliga dimension, som är ett samarbete mellan EU och dess grannar i norr, dvs. , i egenskap av regional organisation, bjuds också in. En delegation från deltog i det tredje parlamentariska forumet som hölls i Archangelsk, , den 12–. Kontakterna och samarbetet på parlamentarisk nivå med , och och de tre baltiska parlamentens församlingen har tillmätts särskild vikt av . De båda organisationerna utväxlar inbjudningar till seminarier och andra möten som är relevanta, och en delegation ur presidium gästade Baltiska församlingens årliga session i den 28–. Ett möte mellan de båda organisationernas presidier planerades , men fick senareläggas och hölls i stället . Som resultat av ett initiativ från ordföranden i den polska senatens utrikesutskott besökte en delegation ur presidiet för diskussioner om bl.a. utvecklingen i och i EU:s grannländer i öst. Detta åsiktsutbyte kan förväntas fortsätta . Presidiet har lagt vikt vid att fortsätta samarbete med parlament i , särskilt i de regioner i nordvästra som ligger nära . utsågs (S) till presidiets rapportör för Nordliga dimensionen och nordvästra , ett uppdrag som förnyats och som gällde även 2013. Vid sessionen antogs presidiets förslag till Riktlinjer för samarbete –2015 med statsduman och federationsrådet i , samt med de regionala parlamenten i nordvästra (internt beslut 2/2011). En utgångspunkt däri är att mer än åstadkomma diskussioner på specifika sakområden och att engagera de utskott i som berörs. Diskussioner om olika samarbetsaktiviteter har förts med ryska samarbetspartners, bl.a. i samband med session . har presidiet också diskuterat förslag till nya riktlinjer för Nordiska ministerrådets samarbete med nordvästra . För att stärka kontakter och nätverk anordnas numera s.k. rundabordssamtal om något eller några aktuella teman mellan och de regionala ryska parlament som ingår i (). Rundabordssamtalen hålls i , i . arrangerades det i , huvudstad i den ryska delrepubliken , med fokus på urbefolkningarnas situation, levnadsvillkor och kultur.