frsrdg · H104RB1 · 2014-02-10 00:00:00 — När beviljat direktionen och fullmäktige ansvarsfrihet, fastställt resultaträkning och balansräkning samt godkänt fullmäktiges förslag till vinstdisposition kan leverera in den beslutade delen av sitt resultat till statskassan. Inleveransen sker som regel efter beslut, i samband med att genomför sin huvudsakliga transaktion. under redovisar för vilka åtgärder banken vidtagit med anledning av iakttagelser. Även denna redovisning sker i enlighet med bestämmelserna i riksbankslagen. Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. bestod fullmäktige av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , , , , Per , , , och . Fullmäktige har till uppgift att följa och kontrollera hur bedriver sin verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktige utövar sin kontroll bland annat genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande närvarar vid direktionens sammanträden. Ordföranden och vice ordföranden har också rätt att yttra sig under direktionens sammanträden men de har inte förslags- och rösträtt. Fullmäktige har även en revisionsfunktion vars arbete utförs av en extern revisionsbyrå under ledning av en auktoriserad revisor. Fullmäktige utser ledamöterna i direktion och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning och beslutar om utformningen av sedlar och mynt. Vidare lämnar fullmäktige förslag till om hur resultat ska disponeras samt yttrar sig till i frågan om direktionsleda-möternas ansvarsfrihet. Av yttrandet framgår fullmäktiges bedömning av direktionsledamöternas sätt att utföra sitt arbete. Fullmäktige lämnar också remissyttranden inom sitt verksamhetsområde. Direktionen samråder även med fullmäktige om förslag till och regeringen som avser ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida. Ordföranden och vice ordföranden lämnar en redovisning om fullmäktiges arbete inför finansutskott. Detta sker vanligtvis . Fullmäktige fick löpande information från direktionen om verksamhet. Direktionen samrådde också med fullmäktige om en framställning till . Fullmäktige utsåg två nya direktionsledamöter – för en mandatperiod och för en mandatperiod , båda från . En redogörelse för fullmäktiges verksamhet presenteras i fullmäktiges framställning till 2013/14:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2013. balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank som fastställdes av direktionen (dnr 2011-780-ADM) och trädde i kraft . Reglerna för löpande bokföring hänvisar till förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring, och reglerna för årsredovisning hänvisar till Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning (ECB/2010/20). ska enligt 10 kap. 3 § riksbankslagen i de delar som är aktuella tillämpa Europeiska centralbankssystemets (ECBS) riktlinjer för redovisning. Inget byte av redovisningsprinciper har gjorts . Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. Värderingen av tillgångar och skulder liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen, förutsatt att dessa händelser påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader på den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett tidpunkten för betalning. Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och att i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits. Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Guld och värdepapper värderas till de valutakurser och priser som råder på bokslutsdagen. Nedanstående valutakurser användes för omvärdering . I tabellen nedan har kurserna avrundats till fyra decimaler. Fordringar, tillgodohavanden och skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag för fordringar och skulder som redovisas under posterna Övriga tillgångar och Övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Nedskrivningar görs där värdeminskningen bedöms som varaktig. Uppskrivning får endast ske om tillgången har ett tillförlitligt och bestående värde som väsentligt överstiger det bokförda värdet. Avskrivningstiden för byggnader är och för övriga fastighetsanläggningar 5–. Avskrivningstiden för maskiner och inventarier inklusive datorer är 3–. Direkta personalkostnader som kan hänföras till egen-utvecklade IT-investeringar räknas in i anskaffningsvärdet för tillgången. Repoavtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinnehavet. Med repoavtal avses ett avtal om försäljning av tillgångar, såsom värdepapper och guld, där säljaren förbinder sig att köpa tillbaka motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas även i fortsättningen i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp som motsvarar erhållen köpeskilling redovisas som skuld, och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas inte i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp som motsvarar erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiserade repor redovisas i balansräkningen endast om säkerhet ställts i form av kon-tanter under transaktionens hela löptid. utelöpande sedlar och mynt motsvaras av det nominella värdet och beräknas genom att värdet motsvarande de sedlar och mynt som har tagit emot från tillverkarna reduceras dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som ingår i lager, dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som har makulerat och avskrivit. Utelöpande sedlar och mynt som har upphört att vara lagliga betalningsmedel förs till resultaträkningen senast då dessa inte längre löses in av . De ska dock föras till resultaträkningen tidigare om endast ett mindre belopp förväntas återstå att lösa in och det görs en avsättning för detta belopp. Utelöpande minnesmynt och minnessedlar ska föras till resultat-räkningen när utgåvan varit utelöpande . Realiserade vinster och realiserade förluster förs till resultaträkningen. Orealiserade vinster förs till ett värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster förs till resultaträkningen om de överstiger orealiserade vinster som eventuellt tidigare finns bokförda på det korresponderande värderegleringskontot. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte återföras mot nya orealiserade vinster de påföljande åren. Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, en viss valuta eller guld nettas inte mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. Överkurser och underkurser på förvärvade värdepapper beräknas och redovisas som en del av ränteintäkterna och skrivs av under värdepapperens återstående löptid. För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper används genomsnittsmetoden för att fastställa anskaffningskostnaden för sålda poster när valutakurs- och priseffekter beräknas. Vid nettoförvärv av valuta och guld läggs den genomsnittliga anskaffningskostnaden för dagens förvärv av varje enskild valuta och guld till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen eller guldpriset erhålls. Vid nettoförsäljning beräknas det realiserade resultatet baserat på den genomsnittliga anskaffningskostnaden den för innehavet i fråga. Derivatinstrument värderas kontrakt för kontrakt inom varje grupp av derivatinstrument. Grupper med positivt värde redovisas som tillgång och grupper med negativt värde som skuld. Valutaterminer bokförs till ett värde som motsvarar kontraktets valuta-belopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. På affärsdagen bokförs såld valuta, multiplicerad med skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den genomsnittliga anskaffnings-kursen, som realiserat resultat. Avistaledet i valutaswappar bokförs på likviddagen till affärsdagens valutakurs (avista). Terminsledet i valutaswappar bokförs på samma sätt som valutaterminer, det vill säga till ett värde som motsvarar kontraktets valuta-belopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. Till skillnad från vid valutaterminer uppkommer inga realiserade valutakursresultat vid bokföring av valutaswappar. Ränteswappar bokförs, för både de inkommande och utgående trans- aktionerna, till ett värde som motsvarar skillnaden mellan kontraktets nominella belopp och det nominella beloppet omräknat till bokslutsdagens pris. Det framräknade beloppet omräknas till kronor med bokslutsdagens valutakurs. Guldoptioner bokförs på affärsdagen till ett belopp som motsvarar erlagd alternativt erhållen premie. Vid bokslut justeras det bokförda värdet till ett värde som motsvarar kontraktets antal uns omräknat till bokslutsdagens optionspris och valutakurs. Optionspriset beräknas utifrån en vedertagen beräkningsmodell. Futurekontrakt bokförs som realiserat resultat till ett belopp som motsvarar det värde som beräknats vid den dagliga avräkningen. Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Summa skulder och eget kapital Inom linjen förda poster, se not 39. Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Kassaflöde från den löpande verksamhetens resultat Erhållet netto av finansiella transaktioner Erhållna avgifter och provisioner Betalda avgifter och provisioner Kassaflöde från den löpande verksamhetens tillgångar Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Kassaflöde från den löpande verksamhetens skulder Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Kassaflöde från den löpande verksamheten Tabellen fortsätter på nästa sida. Förvärv och avyttringar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Förvärv och avyttringar av finansiella tillgångar Likvida medel vid periodens början Kassaflöde från den löpande verksamheten Kursdifferens i likvida medel Likvida medel vid periodens slut Specifikation av likvida medel Bankkonton och bankutlåning i utländsk valuta, se not 3 Kassaflödesanalysen visar in- och utbetalningar samt likvida medel vid periodens början och slut. Kassaflödesanalysen delas in i betalningar från den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finan-sieringsverksamheten. Kassaflöden som är hänförliga till den löpande verksamheten härrör från huvudsakliga verksamhet. Kassaflödet från den löpande verksamheten utgår från resultatet. Justering görs för poster som inte påverkar kassaflödet alternativt inte hör till den löpande verksamheten. Därutöver ingår kassaflödespåverkande förändringar av sådana balansräkningsposter som ingår i den löpande verksamheten. Investeringsverksamheten består av förvärv och försäljningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar samt de aktier och andelar som redovisas under posten Finansiella tillgångar. Därutöver ingår erhållen utdelning från aktie- och andelsinnehavet. Finansieringsverksamheten består av förändring i eget kapital som normalt sker genom utdelning, även kallad inleverans till statskassan. Sifferuppgifter inom parentes avser 2012. Uns (miljoner) Amerikanska dollar/uns Kronor/amerikanska dollar Per innehar 4 miljoner uns (troy/oz) guld (4), vilket motsvarar . har inget guld avyttrats. Not 2 Fordringar på IMF Insatskapital (kvot) NAB New Arrangements to Borrow innehav av särskilda dragningsrätter (SDR) uppgår till 2 156 miljoner SDR (2 137). Ett belopp motsvarande de SDR som sammanlagt tilldelats av () redovisas som skuld (se not 20). Under posten Reservposition i IMF nettoredovisas totala insatskapital (kvoten) i IMF om 2 395,5 miljoner SDR, med valutafondens konto för svenska kronor. Posten PRG-HIPC utlåning avser en räntefri insättning hos IMF som förvaltare av bidrag för IMF:s andel av skuldlättnadsinitiativet HIPC (Heavily Indebted Poor Countries) och för fondens mjuka utlåning. Insättningen om totalt 18,6 miljoner SDR ska vara återbetald . Vid utgången av uppgick NAB-utlåning till 578 miljoner SDR (531). Vid utgången av 2013 har dessutom en fordran på IMF om 12,8 miljoner SDR (12,7) som avser medel som IMF får använda vid ränte- och kreditförluster till följd av dröjsmål. Medlen har överförts genom att IMF löpande har gjort avdrag från ränteutbetalningar som avser reservposition i IMF. har löpande bokfört dessa avdrag i resultaträkningen. Därför finns de inte upptagna som fordran på IMF i balansräkning. lämnade , efter medgivande, sitt godkännande till att andel av den vinst som IMF erhållit vid försäljning av guld om 17,6 miljoner SDR utbetalas till IMF:s fond för utvecklingsländer (PRGT). Not 3 Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Banktillgodohavandena och värdepapperen är utgivna i euro, amerikanska dollar, brittiska pund, australiska dollar, kanadensiska dollar, norska kronor och japanska yen. Fördelningen framgår av tabellen nedan. Fördelningen av banktillgodohavanden och värdepapper enligt löptid framgår nedan. Över 1 månad, upp , upp till 1 år , upp till 5 år deltog inte i något automatiserat värdepapperslåneprogram. Not 4 Strukturella transaktioner har inte genomfört några strukturella transaktioner . Under denna post redovisas utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter med en i regel längre löptid än för huvudsakliga och finjusterande transaktioner. Under denna post redovisas utlåning till bankerna på deras RIX-konton i . Not 6 Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i började förvärva värdepapper i svenska kronor i syfte att med kort varsel kunna genomföra köp av svenska värdepapper, antingen för att säkerställa den finansiella stabiliteten eller bidra till en bättre fungerande transmissionsmekanism, vid ett krisläge i det finansiella systemet. Fördelningen av värdepapper i svenska kronor enligt löptid framgår av tabellen nedan. Över 1 månad, upp , upp till 1 år , upp till 5 år Not 7 Materiella och immateriella anläggningstillgångar Anskaffningsvärde, årets början Anskaffningsvärde, årets slut avskrivningar, årets början avskrivningar, årets slut Anskaffningsvärde, årets början Anskaffningsvärde, årets slut avskrivningar, årets början avskrivningar, årets slut Under posten Byggnader och mark redovisas två fastigheter, huvudkontoret i och kontantförsörjningskontoret i kommun. Fastigheterna klassificeras som specialenheter och är därför inte skattepliktiga. förvärv avser bland annat det nya kontantförsörjningskontoret om (166) och IT-applikationer om (25). Nedskrivningen avser tillgångar i kontantförsörjningskontoret i vars verksamhet kommer att upphöra . I posten Bokfört värde maskiner och inventarier ingår immateriella anläggningstillgångar i form av applikationssystem med (94). Not 8 Finansiella tillgångar 17 244 aktier à nominellt 5 000 SDR varav är inbetalt Andelsvärde 9 179 (9 112 389,47) 16 aktier (16) à nominellt Centralbanker inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) som inte ingår i Eurosystemet är ålagda att betala in av sin kapitalandel i ECB. kapitalandel uppgår till (2,2582) och ECB:s totala andelskapital till 10 825 007 (10 760 652 402,58). Kapital-andelen baseras på respektive lands BNP och antal invånare och beräknas . Den inbetalda andelen ska täcka vissa administrationskostnader för deltagande i ECBS. Centralbanker inom ECBS som inte ingår i Eurosystemet har ingen rätt att erhålla vinstutdelning från ECB och ingen skyldighet att täcka eventuella förluster hos ECB. Till följd av inträde i EU justerades kapitalandel till och det inbetalda andelsbeloppet till 9 179 . Per justerades kapitalandel och andels-belopp ytterligare en gång till följd av den uppdatering av de procentuella kapitalandelarna som görs . Efter denna justering uppgår kapitalandel till och det inbetalda andelsbeloppet till 9 226 . Valutaswappar, positivt värde Valutaswappar, negativt värde Under denna post redovisas derivatinstrumentgrupper med positivt värde. Derivatkontraktens nominella belopp framgår nedan. Valutaswappar, positivt värde Valutaswappar, negativt värde Not 10 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Obligationer i utländsk valuta Obligationer i svenska kronor Not 11 Övriga tillgångar De utelöpande sedlarna fördelar sig på följande valörer: Posten Ogiltiga sedlar innehåller utelöpande sedlar som upphörde att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av 2005. Sedlar som varit ogiltiga skrivs av från den utelöpande sedelskulden och förs till resultatet reducerat med ett mindre belopp som förs till posten Avsättningar. får lösa in ogiltiga sedlar om det finns särskilda skäl. Jämförelsesiffran avseende ogiltiga sedlar har justerats upp med och värdet för den giltiga 500-kronorssedeln har justerats ned med motsvarande belopp. De utelöpande mynten fördelar sig på följande valörer: skrevs posten Minnesmynt ned med (24) avseende utgåvor av minnesmynt äldre än . Under denna post redovisas inlåning från bankerna på deras RIX- konton i . Not 15 Finjusterande transaktioner Under denna post redovisas inlåning vars syfte är att finjustera likviditeten i banksystemet. Denna inlåning sker i regel . Not 16 Emitterade skuldcertifikat Under denna post redovisas emission av skuldcertifikat vars syfte är att dra in likviditet från det finansiella systemet. Denna inlåning sker till viktigaste styrränta, det vill säga reporäntan, med en löptid på i regel . Not 17 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Under denna post redovisas konton i svenska kronor som håller för andra centralbankers och internationella organisationers räkning. Not 18 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Under denna post redovisas inlåning av utländsk valuta från Riksgälden. Inlåningen har gjorts i syfte att förstärka valutareserven. ökade inlåningen från Riksgälden till följd av beslut att öka valutareserven med motsvarande . Inlåningens valutafördelning framgår av tabellen nedan. Not 19 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Belopp motsvarande erhållen köpeskilling i utländsk valuta för inlåningsrepor redovisas under denna post. Not 20 Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Under denna post redovisas skuld motsvarande de särskilda dragningsrätter (SDR) som ursprungligen tilldelades av IMF. Den sammanlagda tilldelningen uppgår till 2 249 miljoner SDR (2 249). Det aktuella innehavet av SDR uppgår till 2 156 miljoner SDR (2 137) och redovisas under posten Fordringar på IMF (se not 2). Valutaswappar, positivt värde Valutaswappar, negativt värde Under denna post redovisas grupper av derivatinstrument med negativt värde. Derivatkontraktens nominella belopp framgår av tabellen nedan. Valutaswappar, positivt värde Valutaswappar, negativt värde Not 22 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Motpost till särskilda dragningsrätter Not 23 Övriga skulder Pensionsskulden har beräknats av (). (101) avser PA-91-pensionärer med avgångsdag , och (2) avser personer som beviljats delpension alternativt pensionsersättning . löste per in sin pensionsskuld för de personer som hade en anställning eller rätt till livränta hos . I posten Avsättningar ingår även (41) för den bedömda framtida kostnaden för skuldavskrivna sedlar som upphört att vara lagliga betalningsmedel men som fortfarande kan lösa in. Vidare ingår (37) för den bedömda framtida hyres-kostnaden för kontoret i som avvecklades 2006. har arbetat för att avveckla hyresavtalet. Senast beräknas avtalet vara avvecklat genom att utnyttjar en utköpsklausul. avser avsättning för kompetensutveckling och kompetensväxling i enlighet med avtal med . På särskilda värderegleringskonton redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. Vid övergången 2004 beslutades att anskaffningsvärdena skulle motsvara marknadsvärdena per . Om de orealiserade förlusterna överstiger de orealiserade vinsterna redovisas skillnaden i resultaträkningen. Denna beräkning görs värdepapper för värdepapper och valuta för valuta. Priseffekten består främst av orealiserade värdepappersvinster. Valutakurseffektens fördelning framgår av följande tabell. ska enligt riksbankslagen ha en grundfond som uppgår till . ska enligt riksbankslagen ha en reservfond som uppgår till och en dispositionsfond. Dispositionsfonden och resultatutjämningsfonden används enligt riktlinjerna för vinstdisposition som fastställdes . Därutöver har dispositionsfonden använts till att föra uppskrivningsbelopp vid uppskrivning av tillgångar. guldinnehav skrevs upp till marknadsvärdet , och anläggningstillgångarna aktiverades i balansräkningen 1994 till anskaffningsvärdet minskat med avskrivningar. har omföring gjorts från delposten uppskrivning av anläggningstillgångar till vinstdisposition med (3) till följd av årets avyttringar och avskrivningar av de uppskrivna tillgångarna. Värdet på skrevs upp 1996 för att motsvara marknadsvärdet på det guld som erlades som likvid för aktietilldelningen . Dessa dispositioner och uppskrivningar framgår av tabellen nedan. Uppskrivning av tillgångar: Förändringen av posterna grundfond, reserver och årets resultat förklaras av tabellen nedan. Överföring till/från: Överföring till/från: Från utländska tillgångar: NAB (New Arrangements to Borrow) Från inhemska tillgångar: Från utländska skulder: Motpost till särskilda dragningsrätter Från inhemska skulder: Not 30 Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar