frsrdg · H104RS3 · 2014-01-24 00:00:00 — sådan ordning överensstämmer med vad som gäller , dvs. slutar, efter samråd med riksdagsstyrelsen, om under vilka veckor som arbets- plenum ska hållas samt när interpellationsdebatter, frågestunder och allmänna debatter ska hållas. Kommittén anser att en sådan formulering i riksdagsordningen är mer sam- stämmig med det faktum att det alltid pågår ett ; på så sätt förmedlas den korrekta bilden av att pågår året om. Det finns ytterligare några bestämmelser i den nuvarande riksdagsordningen där det talas om uppehåll i Även dessa bestämmelser bör ändras. Därmed bortfaller behovet av att i riksdagsordningen reglera beslut om tidsfrister kopplade till uppehåll. Sådana frister, t.ex. när det gäller hante- ringen av interpellationer och skriftliga frågor, blir en del av besluten om pla- neringen av kammarens arbete. Enligt 1 § första stycket lagen (2011:745) med instruktion för Riksdags- förvaltningen är en myndighet under med uppgift att biträda . Kommittén konstaterar att eftersom arbete pågår året runt är skyldighet att biträda riksda- gen inte begränsad till någon speciell tid utan består året runt även om kam- maren inte sammanträder . noterar att kommitténs förslag innebär att nuvarande tilläggs- bestämmelse 6.1.1 andra stycket enligt vilken talmannen efter samråd med gruppledarna ska fastställa en tidsfrist för att lämna in interpellationer som ska besvaras före utgång tas bort. Han ifrågasätter om inte detta kan leda till att interpellationer riskerar att inte bli besvarade före sommarup- Remissinstanserna i övrigt har inte haft några invändningar mot förslagen. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen har samma uppfattning som kommittén. de förslag som styrelsen lämnar om planeringen av kammarens arbete och att pågår året runt anser styrelsen, liksom kommittén, att det inte finns något behov av att reglera beslut om tidsfrister kopplade till uppehåll. neringen ingår bl.a. att fastställa när interpellationsdebatter ska hållas. sen vill även framhålla att sådana debatter hålls fram t.o.m. månadsskif- tet juni/juli och fr.o.m. mitten av augusti. 5.2.4 Namnupprop obligatoriskt endast vid första efter Riksdagsstyrelsens förslag: Det ska vara obligatoriskt med namnupprop endast vid det första efter ett val. Talmannen får avgöra om namn- upprop ska ske vid övriga riksmötens början. En förteckning över vilka som är ledamöter vid varje början bi- fogas kammarens protokoll om inte upprop hållits. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Vid det första sammanträdet med kammaren ska berättelse om granskning av bevis om val av ledamöter och ersättare föredras. Därefter ropas ledamöterna upp. Detta framgår av 1 kap. 3 § första stycket riksdagsordningen. Syftet med namnuppropet är att kontrollera ledamöternas närvaro och identitet (prop. 1973:90 s. 515). Upprop ska, enligt paragrafens andra stycke, äga rum också vid det första kammarsammanträdet under samtliga övriga riksmöten . Kommitténs överväganden och förslag Kommittén anser att uppropet av ledamöter vid det första sammanträdet med kammaren ska vara kvar. När det gäller övriga riksmöten anser kommittén att uppropet torde ha tjänat fler syften förr när det var ett längre uppehåll i kammarens arbete och inte pågick året om. kan också internet och andra tekniska hjälpmedel tjäna som ett stöd i identifieringen av ledamöter. Sammantaget synes behoven av namnupprop i syfte att identifiera ledamöterna vid varje början inte vara lika stora som . Självfallet ska det inte råda något tvivel om vem som är ledamot i , varken vid ett början eller under dess fortsättning. Det kan anföras att om t.ex. många ledamöter har avgått och andra således har tillträtt kan det finnas skäl för att hålla namnupprop vid andra riksmötens början än efter val. Kommittén bedömer att en rimlig avvägning är att talmannen får avgöra om namnupprop ska hållas vid övriga riksmötens början. Om talmannen beslutar att namnupprop ska hållas ska beslutet naturligtvis kommuniceras till ledamöterna. I syfte att skapa tydlighet bör enligt kommittén en aktuell förteckning över vilka som är ledamöter vid varje början bifogas kammarens protokoll om inte upprop hållits. Därmed kommer tydliga uppgifter att finnas för t.ex. den historiska forskningen. Remissinstanserna har lämnat förslagen utan erinran. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning. Riksdagsstyrelsens förslag: Ärenden som inte ska beslutas vid ett visst sammanträde ska inte behöva redovisas på föredragningslistan till det sammanträdet. 2013/14:RS3 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Enligt 2 kap. 7 § första stycket riksdagsordningen (RO) ska talmannen till varje sammanträde låta upprätta en föredragningslista över alla ärenden som vilar på kammarens bord. Undantag får göras för ett ärende som antas bli behandlat inom stängda dörrar. Enligt andra stycket ska det framgå av föredragningslistan om sammanträdet är ett arbetsplenum vid vilket utskottsbetänkanden får tas upp till avgörande. Av paragrafens tredje stycke följer att ärenden och val ska behandlas i den ordning de har tagits upp på föredragningslistan. Bestämmelserna i 2 kap. 7 § RO tar sikte på ärenden och val. Begreppet ärende (riksdagsärende) innefattar sakfrågor som har väckts i behörig ordning och som ska avgöra. Vilka dessa ärenden är bestäms av reglerna om behörighet och uppgifter i fråga om bl.a. lagstiftning, budget, regeringsbildning och parlamentarisk kontroll. Behandlingen av utskottsbetänkanden och yrkanden om misstroendeförklaring är exempel på riksdagsärenden. Procedurfrågor och val utgör däremot inte ärenden i riksdagsordningens mening. Närmare bestämmelser om i vilken ordning ärenden ska tas upp på föredragningslistan finns i tilläggsbestämmelse 2.7.1, där det sägs att yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, statsministeromröstning, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring ska tas upp som första punkt på föredragningslistan. I övrigt ska, om inte talmannen bestämmer annat, ärendena tas upp i följande ordning: val, propositioner samt skrivelser från regeringen, framställningar och redogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, motioner, EU-dokument, utskottsbetänkanden. Föredragningslistan ska innehålla uppgift om att ett ärende avses bli bordlagt, hänvisat till ett utskott eller avgjort (tilläggsbestämmelse 2.7.2). I tilläggsbestämmelse 2.7.3 påminns om att det i riksdagsordningen finns särskilda bestämmelser om anteckning för särskilda fall på föredragningslistan. Sålunda ska meddelande om debatt enligt 2 kap. 10 § RO och interpellationsdebatt tas upp på föredragningslistan (tilläggsbestämmelserna 2.10.1 och 6.1.2). Vidare bör ett meddelande om att ett statsråd avser att lämna muntlig information vid ett sammanträde antecknas (tilläggsbestämmelse 3.6.2.). Dessutom ska ett yrkande om att ett lagförslag ska vila om möjligt tas upp på listan (tilläggsbestämmelse 5.1.2). På föredragningslistan antecknas därutöver vad som i övrigt ska förekomma vid sammanträdet, exempelvis avsägelser, ledighetsansökningar, kompletteringsval, protokollsjustering samt anmälan av dels motioner som avskrivits på grund av återkallelse, dels inkomna EU-dokument, faktapromemorior, granskningsrapporter och berättelser från . 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Föredragningslistans omnämnande av ärenden som ska beslutas vid ett senare sammanträde Talmannen ska enligt 2 kap. 7 § första stycket RO till varje sammanträde låta upprätta en föredragningslista över alla ärenden som vilar på kammarens bord. Detta innebär att ärenden som är slutdebatterade men där beslut ännu inte har fattats redovisas på föredragningslistan, trots att ärendena inte ska beslutas vid det aktuella sammanträdet, som kan gälla t.ex. interpellationssvar. Bestämmelsen i riksdagsordningen beslutades innan ordningen med fasta voteringstider infördes. I förarbetena anges att till varje kammarsammanträde ska en föredragningslista upprättas till ledamöternas ledning (prop. 1973:90 s. 523). Kommitténs överväganden och förslag Kommittén framhåller att ärenden som är slutdebatterade men där beslut ännu inte har fattats redovisas på föredragningslistan trots att ärendena inte ska beslutas vid det aktuella sammanträdet. Vidare konstaterar kommittén att bestämmelsen i riksdagsordningen om föredragningslistan beslutades innan ordningen med fasta voteringstider infördes. Självfallet ska enligt kommittén de ärenden som ska beslutas vid ett visst sammanträde anges på föredragningslistan till det sammanträdet. Information om vilka ärenden som ska beslutas vid ett visst sammanträde finns också att tillgå via informationskanaler, t.ex. på intranät. Däremot anser kommittén att riksdagsordningen bör ändras så att färdigdebatterade ärenden som inte ska beslutas vid ett visst sammanträde inte behöver redovisas på föredragningslistan till det sammanträdet. Remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen har samma uppfattning som kommittén. 5.2.6 Ett utskottsbetänkandes tillgänglighet ska inte kopplas till de formella bordläggningarna Riksdagsstyrelsens förslag: Betänkanden och utlåtanden ska normalt vara tillgängliga före kammardebatten. Då behövs inte två bordläggningar utan det räcker med en. 2013/14:RS3 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Enligt 5 kap. 1 § riksdagsordningen (RO) ska ett utskottsbetänkande anmälas i kammaren och före avgörandet bordläggas vid två sammanträden i kammaren, om inte på utskottets eller talmannens förslag beslutar att ärendet ska avgöras efter en bordläggning. Utlåtanden i vissa EU-frågor omfattas också av kravet på två bordläggningar (10 kap. 5, 6 och 8 §§ RO). Grundlagberedningen anförde följande. Syftet med bordläggning av utskottsbetänkanden kan sägas vara trefaldigt: att varsla riksdagsledamöterna om de ärenden som står inför sitt avgörande, att ge rum för inläsning och övervägande av betänkandena och att möjliggöra mer än en överläggning i kammaren före avgörandet. Beredningen har undersökt möjligheten av att ersätta bordläggningsproceduren med en annan som även den skapar en frist mellan utskottsbetänkandets framläggande å ena, och ärendets avgörande å andra sidan. Beredningen har emellertid inte kunnat se att några avgörande fördelar skulle vinnas genom att man frångår den nuvarande ordningen. Något hinder mot överläggning vare sig vid första eller andra bordläggningen av ett utskottsbetänkande möter inte enligt beredningens förslag. Beredningen räknar emellertid med att debatt liksom regelmässigt kommer att äga rum endast då betänkandet skall företas till avgörande. Endast kan kammaren pröva frågan om återförvisning, remiss till annat utskott eller uppskov till följande . 1973:90 s. 553 f.) Kommitténs överväganden och förslag Det är viktigt att utskottens betänkanden och utlåtanden är tillgängliga för ledamöter, partier och allmänhet före kammardebatten. är det dock i praktiken inte själva bordläggningen i kammaren som innebär att dokument blir tillgängliga. Det kan också noteras att kammaren kan ha flera sammanträden under och således kan två bordläggningar ske . Kommittén anser därför att regleringen av när ett betänkande ska vara tillgängligt inte bör fokusera på den första bordläggningen utan på tillgängligheten (i det följande avses också utlåtanden när betänkanden nämns). En reglering som innebär att betänkandena ska vara tillgängliga normalt före kammardebatten bör därför enligt kommittén införas. Det är rimligt att ett betänkande som ska debatteras är tillgängligt . Att ett betänkande är tillgängligt innebär formellt att alla ledamöter ska ha tillgång till betänkandet, men i praktiken är betänkandena också tillgängliga för allmänheten genom elektronisk publicering på webbplats. I enlighet med övervägandena om att riksdagsordningen ska vara teknikneutral ska det inte anges i riksdagsordningen i vilken form betänkandena ska vara tillgängliga. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Förslaget innebär att tillgängligheten inte villkoras med två bordläggningar. Därmed räcker det med en bordläggning. I likhet med dagens möjlighet för kammaren att medge bara en bordläggning bör fristen kunna kortas på förslag av utskottet eller talmannen. Den möjlighet som Grundlagberedningen har pekat på (prop. 1973:90 s. 553 f.) att ha mer än en överläggning i kammaren före avgörandet torde sällan ha utnyttjats. Också med en bordläggning kvarstår en möjlighet till två överläggningar om det skulle anses nödvändigt (vid bordläggningen samt när ärendet tas upp för debatt). I praktiken trycklovas de betänkanden som ska behandlas av kammaren eller torsdag veckan före debatten. I samband med trycklovet blir betänkandena tillgängliga på webbplats. Det ska påminnas om att Grundlagberedningens resonemang tillkom innan möjligheten till elektronisk publicering fanns. Bestämmelserna om bordläggning och tillgänglighet ska enligt kommittén gälla både betänkanden och utlåtanden. Remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning. Det ska dock betonas att denna föreslagna ändring av bordläggningsreglerna inte får innebära att ledamöternas möjligheter att få tillgång till betänkanden och utlåtanden försämras. 5.2.7 Former för anmälan och meddelanden i kammaren och på föredragningslistan Riksdagsstyrelsens bedömning: Redan med gällande riksdagsordning kan antalet anmälningar i kammaren begränsas. Riksdagsstyrelsens förslag: En bestämmelse som samlat anger vad som ska anges på föredragningslistan införs i riksdagsordningen. Vid ett kammarsammanträde anmäls normalt olika meddelanden och dokument. Vissa av dessa anmälningar sker enligt specifika bestämmelser i riksdagsordningen. Andra anmälningar följer inte av krav i riksdagsordningen utan kan närmast ses som information till ledamöterna. Som exempel på det som tas upp på föredragningslistan kan nämnas: –meddelande om aktuell debatt –anmälan om inkomna faktapromemorior –meddelande om besvarande av interpellation –anmälan av inkomna granskningsrapporter från –anmälan av inkomna protokollsutdrag från utskott 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG –anmälan av inkomna uppteckningar från sammanträde i –anmälan av val av ordförande i ett utskott –anmälan av beslut att avskriva en återkallad motion –anmälan av inkomna berättelser från –meddelande om en preliminär sammanträdesplan för kammaren –meddelande om tidpunkten för öppnande –meddelande om återrapport från ett –meddelande om yrkande om att ett lagförslag ska vila –meddelande om att ett statsråd avser att lämna muntlig information –anmälan av ett meddelande om fördröjda svar på interpellationer. Anmälningarna läses upp av antingen talmannen eller kammarsekreteraren och tas in i protokollet. Kommitténs överväganden och förslag Inom har det tagits fram moderna och effektiva verktyg för elektronisk kommunikation. har förvaltningen exempelvis gått över till att lämna information till ledamöterna i elektronisk form i stället för genom anslag eller delning av skriftliga handlingar. Det gäller bl.a. ärendeplanen, sammanträdesplanen och olika typer av meddelanden. Kommittén anser därmed att tiden är mogen för att även gå över till att kungöra i vart fall en del av de ovan redovisade anmälningarna och meddelandena elektroniskt i stället för att läsa upp dem i kammaren. Redan gällande lydelse av riksdagsordningen innebär att vissa dokument som anmäls i kammaren inte behöver anmälas vid ett kammarsammanträde, t.ex. inkomna faktapromemorior. Det finns inget krav i den nuvarande riksdagsordningen på i vilken form anmälningarna ska göras. Någon sådan bestämmelse bör inte heller införas eftersom riksdagsordningen bör vara teknikneutral. Det bör enligt kommittén finnas en bestämmelse i riksdagsordningen som samlat anger vad som ska tas upp på föredragningslistan. Remissinstanserna har ingen erinran mot förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens bedömning och förslag Riksdagsstyrelsen delar kommitténs bedömning. 5.2.8 Den inbördes ordningen mellan betänkanden och utlåtanden på föredragningslistan Riksdagsstyrelsens förslag: För att ge en bättre beskrivning av den ordning som tillämpas ska kopplingen mellan uppräkningen av utskotten i riksdagsordningen och ordningen på föredragningslistan tas bort. Innebörden blir då att talmannen bestämmer den inbördes ordningen på föredragningslistan, vilket stämmer överens med rådande praxis. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Enligt 2 kap. 7 § riksdagsordningen (RO) ska talmannen inför varje sammanträde låta upprätta en föredragningslista över alla ärenden och val som vilar på kammarens bord. Vid sammanträdet måste ärenden och val behandlas i den ordning de har tagits upp på listan. I tilläggsbestämmelse 2.7.1 finns närmare bestämmelser om i vilken ordning ärenden och val ska tas upp på föredragningslistan. Där föreskrivs bl.a. att utskottsbetänkanden och utlåtanden ska tas upp på föredragningslistan i den ordning utskotten anges i tilläggsbestämmelse 4.2.1, såvida inte talmannen bestämmer annat. I tilläggsbestämmelse 4.2.1 räknas utskotten upp i följande ordning: 1.konstitutionsutskottet (KU) 2.finansutskottet (FiU) 3.skatteutskottet (SkU) 4.justitieutskottet (JuU) 5.civilutskottet (CU) 6.utrikesutskottet (UU) 7.försvarsutskottet (FöU) 8.socialförsäkringsutskottet (SfU) 9.socialutskottet (SoU) 10.kulturutskottet (KrU) 11.utbildningsutskottet (UbU) 12.trafikutskottet (TU) 13.miljö- och jordbruksutskottet (MJU) 14.näringsutskottet (NU) 15.arbetsmarknadsutskottet (AU). Huvudregeln enligt riksdagsordningen är således att utskottsbetänkanden och utlåtanden ska tas upp i den ordning som utskotten väljs. Talmannen får dock bestämma en annan ordning. Syftet med denna rätt för talmannen är att man ska kunna utnyttja tiden på bästa sätt. I förarbetena uttalas att talmannens befogenhet att bestämma ordningen på föredragningslistan är ett icke oviktigt medel att, när tiden är knapp, länka huvudinsatserna i kammararbetet till de viktigaste ärendena (prop. 1973:90 s. 523). Den inbördes rangordningen mellan betänkanden och utlåtanden bestäms regelmässigt så att mer omfattande och uppmärksammade ärenden får en mer framskjuten plats än mindre ärenden såsom s.k. klubbärenden. Ikraftträdande och tidsfrister, exempelvis i ärenden om subsidiaritetskontroll, som kräver att ett ärende beslutas kan ofta vara avgörande för den inbördes ordningen. Den ordning mellan betänkanden och utlåtanden som anges i tilläggsbestämmelse 2.7.1 iakttas således i praktiken sällan numera. Undantaget har med andra ord blivit huvudregel. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Kommitténs överväganden och förslag Den nuvarande regleringen i riksdagsordningen ger talmannen stora möjligheter att bestämma en annan inbördes ordning mellan de ärenden som ska tas upp på föredragningslistan än den som följer av riksdagsordningens huvudregel. Denna möjlighet utnyttjas också i stor utsträckning för att, som framhålls i förarbetena, utnyttja tiden i kammaren på ett ändamålsenligt sätt. Det finns enligt kommittén ingen anledning att frångå denna ordning. För att ge en bättre beskrivning av den ordning som tillämpas föreslår kommittén att kopplingen i nuvarande tilläggsbestämmelse 2.7.1 till uppräkningen av utskotten i tilläggsbestämmelse 4.2.1 tas bort. Innebörden blir då att talmannen bestämmer den inbördes ordningen, vilket stämmer överens med rådande praxis. Remissinstanserna har inget att erinra mot förslaget. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen är av samma uppfattning som kommittén. Riksdagsstyrelsens förslag: Kravet på att yttranden vid kammarens sammanträden ska nedtecknas stenografiskt och skrivas ut tas bort medan kravet på att snabbprotokollet ska göras tillgängligt utan dröjsmål ska vara kvar. Det explicita kravet på stenografi tas bort ur riksdagsordningen även i fråga om . Enligt 2 kap. 16 § riksdagsordningen ska det föras fullständiga protokoll vid kammarens sammanträden. Enligt tilläggsbestämmelse 2.16.1 ska ett yttrande vid ett sammanträde upptecknas stenografiskt, skrivas ut och utan dröjsmål göras tillgängligt på kammarkansliet. Kammarens sammanträden spelas in på ljud- och bildfil. Enligt 10 kap. 13 § ska det föras protokoll vid sammanträden, och stenografiska uppteckningar över vad som yttras vid nämndens överläggningar med regeringen ska göras. För stenografiska uppteckningar i kammaren och gäller sekretess enligt 41 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Enligt 2 § stadgan (1953:511) angående protokollföring i ska vad de närvarande vid sammanträdet yttrat vid överläggningarna ordagrant upptecknas av en stenograf som har anlitads för ändamålet. Detta gäller dock inte om den som leder förhandlingarna för ett visst fall har bestämt annorlunda. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Uppteckning av yttranden vid sammanträden Yttranden i kammaren och i upptas parallellt med hjälp av två olika tekniker - dels genom stenografi, dels genom inspelning. Båda dessa verktyg används av kammarkansli för att redigera och sammanställa protokollet. Stenograferna är på plats och kan uppfatta och notera inpass då någon yttrar sig utan mikrofon, stämningar och händelser i plenisalen, som kanske inte uppfattas på ljud- och bildinspelningen, men som är av betydelse för hur redigeringen av protokollet bör göras för att resultatet ska överensstämma så väl som möjligt med vad som faktiskt sades. Debatterna och talarnas tempo är mycket snabbare än tidigare, och det är svårt för stenograferna att hinna nedteckna fullständiga utsagor, varför de inför sammanställningen av protokollet kontrollerar sina anteckningar mot inspelningarna. Utbudet av erfarna stenografer är litet. Upplärningen av stenografer sker därför internt inom . Utbildningstiden är cirka . Eftersom kammarkansliet använder flera olika verktyg för att framställa protokollet – stenografi och inspelning – finns det skäl att fundera över om det är lämpligt att låsa fast en teknik genom att ange den i riksdagsordningen. inrättades bestämdes att protokoll skulle föras vid sammanträden med nämnden och att vad som yttrades vid nämndens överläggningar med regeringen skulle upptecknas stenografiskt, 10 kap. 13 § riksdagsordningen (bet. 1994/95:KU22). Regeln, som är en huvudbestämmelse, anger dock inte om det som upptecknats stenografiskt ska skrivas ut och när det ska göras tillgängligt. I praxis justeras uppteckningarna efter det aktuella sammanträdet. En utskrift av uppteckningarna publiceras på webbplats och i det inbundna riksdagstrycket. Vissa smärre avsnitt publiceras dock inte eftersom de kan omfattas av sekretess. Att sammanträden i ska stenograferas är reglerat i Kungl. Maj:ts Stadga (1953:511) angående protokollföring i . Kommitténs överväganden och förslag Det finns enligt kommittén inte några skäl att överväga om snabbprotokollen ska tas bort. Kommittén anser att snabbprotokollet, precis som i enlighet med dagens ordning, även i fortsättningen ska vara tillgängligt dagen efter debatten. Frågan är i stället om det bör vara ett krav att yttranden i kammaren ska stenograferas, dvs. frågan är om det i riksdagsordningen måste detaljregleras vilken teknik som ska användas för att färdigställa snabbprotokollet. Syftet med bestämmelsen synes vara att det ska skrivas ett protokoll i vilket anförandena redovisas och som utan dröjsmål ska göras tillgängligt på kammarkansliet. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Debatterna i kammaren spelas in med både ljud och bild. har ett it-verktyg som innebär att ljudet kan spelas upp i olika hastigheter för att användas vid redigeringen av protokollet. alltså av detta it-verktyg parallellt med stenografin då protokollet framställs. Även om det inte skulle vara ett krav att debatterna stenograferas är steno- grafens/protokollförarens närvaro i kammaren av stor betydelse för att anfö-