frsrdg · H104ER1 · 2014-02-20 00:00:00 — har bl.a. debatterat den demokratiska utvecklingen i flera av organisationens medlems- och grannländer där situationen i och har uppmärksammats särskilt. Likaså har krisen i och utvecklingen i efter den arabiska våren diskuterats. Församlingen antog rekommendationer, 51 resolutioner samt fyra yttranden. Den svenska delegationen deltog mycket aktivt i debatterna i församlingen, skrev motioner och deklarationer, upprättade rapporter och var valobservatörer. Europarådsdelegation överlämnar den bifogade redogörelsen för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen är fogad en förteckning över de rekommendationer, resolutioner och yttranden som antagits av församlingen . 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 Bosnien och , 7 , 8 , 9 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 18 , 19 , 20 , 21 , 22 , 23 , 24 , 25 , 26 , 27 , 28 , 29 , 30 , 31 , 32 , 33 , 34 , 35 , 36 , 37 , 38 , 39 , 40 , 41 , 42 , 43 , 44 , 45 , 46 , 47 . Demokratipartner i församlingen: , . Observatörer i församlingen: , , . Observatörer i ministerkommittén: Heliga stolen, , , , . 1 och dess institutioner ................................................................ 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter......................... 1.1.2 Utvecklingstendenser inom församlingen ................................... 1.1.3 Samspel mellan ministerkommittén och den 1.1.4 De politiska grupperna ................................................................ 1.1.5 Församlingens externa relationer................................................. 1.2.1 EU och Europeiska konventionen om de mänskliga 1.2.2 Avskaffande av dödsstraff........................................................... 1.2.3 kommissarie för mänskliga rättigheter ................ 1.4 Kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2013 ............................... 2.1 Församlingens budget ........................................................................ 2.2 Den svenska delegationen .................................................................. 2.2.1 Initiativ från delegationsmedlemmar......................................... 2.2.2 Fri debatt ................................................................................... 2.2.3 Delegationens möten ................................................................. 2.2.5 Övriga initiativ .......................................................................... 2.3 Granskning av åtaganden ................................................................... 2.3.1 Utvecklingen av församlingens granskningsförfarande (–)......................................................... 2.3.2 Begäran att inleda en granskning av ............................. 2.3.3 uppfyllande av sina förpliktelser och 2.3.4 Uppföljning av frågan om politiska fångar i ........ 2.3.5 Postgranskningsdialog med ...................................... 2.4 Politiska frågor och demokratifrågor.................................................. 2.4.1 Situationen i Kosovo och roll .............................. 2.4.2 Situationen i ................................................................... 2.4.3 Situationen i ......................................................... 2.4.4 Den senaste utvecklingen i och och hotet mot de mänskliga rättigheterna i ................... 2.4.5 verksamhet 2012–2013............................................... 2.4.6 Skydd av mänskliga rättigheter i relation till religion och trosuppfattning, samt skyddandet av religiösa samfund från 2.4.7 Brådskande debatt: Allmänna protester och utmaningar för mötes- och yttrandefriheten.................................................... 2.5 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter......................................... 2.5.1 MR-kommissariens årliga rapport ............................................ 2.5.2 Ökad betydelse för ombudsmannainstitutionen i ......... 2.6 Kultur, vetenskap, utbildning och medier.......................................... 2.6.1 Situationen för mediefriheten i ..................................... 2.6.2 Ungdomars tillgång till grundläggande rättigheter ................... 2.7 Migrations- och flyktingfrågor .......................................................... 2.7.1 och : den humanitära situationen i konflikt- och krigsdrabbade områden .......................................... 2.7.2 Frontex: ansvar för mänskliga rättigheter ................................. 2.7.3 Saknade personer från konflikter: den långa vägen till att finna humanitära svar.............................................. 2.8 Sociala frågor, hälsa och hållbarhet................................................... 2.8.1 Sätta stopp för framtvingade steriliseringar och kastrering....... 2.8.2 Jämlik tillgång till hälso- och sjukvård ..................................... 2.8.3 Barns rätt till fysisk integritet ................................................... 2.9 Jämställdhet och icke-diskriminering ................................................ 2.9.1 Bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning 2.9.2 Jämställdhet, balans mellan privat- och arbetsliv och 2.10.1 Kampanj för att stoppa sexuellt våld mot barn ....................... 2.11 Priser och utmärkelser ..................................................................... 2.11.2 Pris för mänskliga rättigheter.................................................. Den svenska delegationen 2013 .................................................................... Förteckning över församlingens beslut ................................................. parlamentariska församlings gästtalare 2013........................... 1 och dess institutioner har sedan det bildades varit en huvudaktör när det gällt att skapa en gemensam europeisk värdegrund baserad på krav på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. uppdrag är att åstadkomma ett nära och etablerat samarbete mellan medlemmarna, bl.a. genom att upprätta internationella konventioner och rekommendationer. Ge- nom sina 211 konventioner är en viktig normgivande institution inom europeisk politik. var en av grundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiska stater i . Efter har medlemskrets mer än fördubblats. /14 hade 47 medlemsländer. Samtliga europeiska länder utom och Kosovo ingår i rådet. Stöd för och uppföljning av samhällsutvecklingen i Öst- och är och har varit en viktig del av arbetet i den parlamentariska församlingen. Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institutionerna och främjar säkerställandet av de mänskliga fri- och rättigheterna i medlemsländerna. anser att och fördjupade integration är en fråga som direkt påverkar framtid och dess roll i det europeiska samarbetet. En majoritet av länderna inom utgörs av EU-medlemmar. Man eftersträvar kompletterande roller; har samarbetet intensifierats och det finns nu konkreta samarbetsprojekt inom området för mänskliga rättigheter. arbetar på tre politiska nivåer med ett beslutande och verkställande organ (ministerkommittén), ett rådgivande och pådrivande organ (den parlamentariska församlingen) och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå – (för lokala och regionala organ, den s.k. kommunalkongressen). 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter Den parlamentariska församlingen var den första i sitt slag i . Ledamöterna utses av medlemsländernas parlament och ska vara medlemmar av dessa. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Enligt församlingens stadga bör det underrepresenterade könet i varje delegation företrädas i minst samma utsträckning som i det nationella parlamentet. Minst en person i delegationen ska tillhöra det underrepresenterade könet. Antalet medlemmar i församlingen är 318 med lika många suppleanter. Dessutom deltar parlamentariker från , 2011/12:ER1 BILAG A 3 1 EUROPAR ÅDET OCH DESS IN ST ITU TIONER och som observatörer i församlingens arbete. Vidare ingår och nationella råd som partner för demokrati. Genom denna breddning av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning, vilket ställer speciella krav när det gäller att upprätthålla värderingar och principer. Den parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar – och därigenom dess trovärdighet – inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell överenskommelse att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Landet måste i praktisk tillämpning visa att lagstiftningen följs och att man lever upp till vad ett medlemskap innebär. Ackrediteringen av ledamöter till församlingen kan användas som ett instrument för att förmå medlemsländerna att fullfölja sina åtaganden. Enligt stadgan ska församlingen vid öppnandet av den årliga sessionen kontrollera och ratificera medlemmarnas och suppleanternas ackreditering. Bristande jämställdhet i delegationernas sammansättning kan leda till beslut att upphäva rösträtten för nyutnämnda delegationer. Detta skedde för del vid junisessionen då landet inte hade någon kvinnlig representant och rätt att rösta under sessionen drogs in. I den debatt som följde på detta beslut talade (C) för sin partigrupp och betonade att det var viktigt att församlingen följde reglementet och framhöll betydelsen av en jämställd genusfördelning i delegationerna. Vid oktobersessionen var dock genusfördelningen i den isländska delegationen korrekt och landet återfick sin rösträtt. 1.1.2 Utvecklingstendenser inom församlingen kunde den svenska delegationen konstatera en viss förändring i debatten i församlingen vad gällde att värna grundprinciperna demokrati, rättsstaten och mänskliga rättigheter. Tendensen att snarare se till nationella intressen och försvara det egna landet än att vara självkritisk och ifrågasätta olika händelser och skeenden har blivit än mer tydlig. Vissa länder visar, trots att de fullvärdiga medlemmar, mycket tydligt i både ord och handling att de inte delar de grundläggande värderingar som står för. Detta har skadat organisationens trovärdighet som främsta företrädare och försvarare av de mänskliga rättigheterna. är en mycket viktig spelare med ett stort inflytande på vissa stater, vilket med stor tydlighet visade sig i vissa omröstningar 2012. Den utvecklingen har fortsatt , både vid omröstningar i granskningskommittén, i plenum och i den diskussion som pågår inom samma kommitté om att reformera verksamheten. Ett exempel på hur vissa parlamentariker på olika sätt påverkas att rätta in sig i ledet är omröstningen huruvida en regelrätt granskning av skulle inledas, vilket de två förgranskningsrapportörerna och en stor del av kommittén rekommenderade, men som röstades ner i plenum. Rekommendationen i (M) rapport i där stark kritik riktades mot flera medlemsländer, och där den av kulturkommittén föreslagna 1 OCH DESS IN ST ITUT IONER BILAGA 3 2011/12:ER1 rekommendationen röstades ner i plenum, är ytterligare ett exempel. Det är ett allvarligt steg bakåt för att länder som , , , m.fl. fortsätter att åsidosätta de åtaganden som ett medlemskap innebär och på olika sätt försvarar och bortförklarar allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter. agerande är också i negativ riktning med ifrågasättanden och kritik av verksamhet. Det har utvecklats två block inom församlingen där de mellaneuropeiska länderna utgör ett och länderna i det andra. När det är lämpligt avviker man från sin partigrupps rekommendationer och stöder motsatta uppfattningar. Att ministerkommittén på grund av formella regler, t.ex. majoritetsbeslut och praxis, inte förmår ge adekvata svar på frågor från medlemmar i delegationen om t.ex. mänskliga rättigheter i och , är en mycket oroande utveckling. Den diskussion som förs i granskningskommittén om nya regler för resolution respektive rekommendation när granskningsrapporterna läggs fram är ytterligare tecken på en negativ utveckling. Denna diskussion har intensifierats och förslag till reformering av arbetet har tagit en mer konkret form (jfr 2.3). 1.1.3 Samspel mellan ministerkommittén och den parlamentariska församlingen beslutsfattande organ är ministerkommittén, som består av medlemsländernas utrikesministrar. sammanträder normalt en gång i denna sammansättning. Däremellan representeras länderna i det löpande arbetet av ambassadörerna i . och den parlamentariska församlingen har ett nära samarbete för att nå de gemensamma målen. Ordföranden i ministerkommittén, tillika utrikesministern i ordförandelandet, presenterar vid varje församlingssession en översikt över verksamheten i ministerkommittén och svarar på parlamentarikernas frågor. Församlingens ambition är att stärka den parlamentariska dimensionen inom . För att främja öppenhet, demokratisk legitimitet och ansvarsutkrävande i måste församlingens inflytande i beslutsprocessen bli större. De rekommendationer som församlingen antar riktas till medlemsstaternas regeringar, och ministerkommittén avger sitt svar . Ordförandeskapet i ministerkommittén roterar halvårsvis . lämnade över till och tog över. Parlamentarikerna har möjlighet att ställa frågor till ministerkommittén och dessa bevaras antingen skriftligt eller muntligt av kommitténs ordförande vid den efterkommande sessionen. Eftersom (S) inte ansåg att han hade fått ett tillräckligt upplysande svar från sin fråga om vad som hänt en manlig människorättsförsvarare i Norra , upprepade han sin fråga . 2011/12:ER1 BILAG A 3 1 EUROPAR ÅDET OCH DESS IN ST ITU TIONER ministerkommitténs svar samma månad meddelades att man hade fått information från om att en undersökning om försvinnandet hade inletts men att man i detta skede inte kunde ge ytterligare information. (S) lämnade in en skriftlig fråga till ministerkommittén om huruvida det faktum att två katolska sjukhus i hade vägrat att göra en gynekologisk undersökning av en kvinna som misstänkte att hon hade utsatts för våldtäkt var förenligt med den tyska lagstiftningen om skydd av offer för sexuella övergrepp och våldtäktsoffer. svarade att just denna händelse berodde på otydlighet i de berörda sjukhusens reglemente, vilket nu hade åtgärdats för förhindra liknande händelser . 1.1.4 De politiska grupperna Församlingen representerar nästan hela den partipolitiska skalan i medlemsländerna, något som bidrar till dess auktoritet. Fem partigrupperingar är verksamma inom : den socialistiska gruppen (SOC), det (EPP/CD), alliansen för liberaler och demokrater (), den europeiska demokratiska gruppen () samt den förenade europeiska vänstern (UEL). Endast ett trettiotal parlamentariker står utanför dessa partigrupperingar. 1.1.5 Församlingens externa relationer externa relationer består av samverkan med Europeiska unionen (EU), internationella organisationer och . Formellt har församlingen samarbetsavtal eller samverkansarrangemang med en lång rad organisationer: EU, Organisationen för ekonomisk utveckling (), Panafrikanska parlamentet, (), organisationen för säkerhet och samarbete i (), Oberoende staters samvälde (OSS), Interparlamentariska unionen (IPU), och det latinamerikanska parlamentet. Församlingens politiska underutskott för externa relationer deltar i . har möjlighet att genom observatörsstatus delta i verksamhet. Det finns ett antal observatörsländer i både ministerkommittén och församlingen, dock inte identiska (se förteckningen nedan). Genom att ansöka om observatörsstatus anses att landet har gjort ett politiskt åtagande att respektera och främja de universella principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet. Församlingen följer upp situationen för mänskliga rättigheter i observatörsländerna som dock inte är formellt bundna att följa normer och konventioner. För att utveckla relationerna till fler länder i grannområdena införde församlingen 2010 en ny status, partner för demokrati. Med den statusen får landets delegation delta i församlingens sessioner och möten men inte i omröstningar. och nationella råd erhöll denna status . lämnade in en ansökan om partnerskap, vilken är 1 OCH DESS IN ST ITUT IONER BILAGA 3 2011/12:ER1 har meddelat sitt intresse för denna status men har inte kommit med någon formell ansökan. konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (CETS 5) undertecknades 1950. Efterlevnaden av konventionen övervakas av . har sitt säte i och består av 47 domare, en från varje land som har tillträtt . Medlemsländernas regeringar nominerar tre kandidater till domare, men valet sker i den parlamentariska församlingen. Församlingens riktlinjer vid val av nya domare till anger att nomineringsförfarandet i medlemsstaterna bör vara öppet och att både män och kvinnor ska finnas representerade bland de tre kandidaterna. Kandidaterna ska ha gedigen erfarenhet inom området för mänskliga rättigheter. är svensk domare vid domstolen . 1.2.1 EU och Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna Efter ett längre uppehåll har förhandlingarna mellan EU och om EU:s anslutning till Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna () återupptagits. Man har nått en överenskommelse om de tekniska detaljerna för anslutningen. Frågan är nu tillbaka i EU där medlemsländerna har skilda åsikter om anslutning och särskilt EU- kommissionens roll. 1.2.2 Avskaffande av dödsstraff Rätten till liv är en mänsklig rättighet, och respekten för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför ställer kategoriska krav på att dödsstraffet ska avskaffas, inte bara i utan i hela världen, och har varit drivande för att det har avskaffats i . är det enda medlemsland som inte har ratificerat tilläggsprotokoll nr 6 till MR- konventionen som förbjuder dödsstraff, men någon avrättning har inte genomförts i landet . Det är endast i , som inte är medlem av , som dödsstraff fortfarande verkställs. Genom tilläggsprotokoll nr 13 till har dödsstraffet förbjudits även för brott som har begåtts i krigstid och när det råder fara för krig. och har inte skrivit under det, och har skrivit under men inte ratificerat det. Förekomsten av dödsstraff i några observatörsländer är föremål för bevakning av församlingen som konsekvent kritiserar och – två länder som har observatörsstatus i och där dödsstraff tillämpas. mot dödsstraff infaller . 2011/12:ER1 BILAG A 3 1 EUROPAR ÅDET OCH DESS IN ST ITU TIONER 1.2.3 kommissarie för mänskliga rättigheter I mandatet för kommissarien för mänskliga rättigheter (MR-kommissarien) ingår att främja utbildning och öka medvetenheten i medlemsländer om mänskliga rättigheter, identifiera eventuella brister i lagar och regler samt främja respekten för de mänskliga rättigheterna så som de fastställts i olika instrument. MR-kommissarien har ett starkt stöd i församlingen och institutionen har sedan den inrättades 1999 åtnjutit stor respekt och uppskattning. MR-kommissarien arbetar oberoende, och denna oberoende ställning anses vara en styrka och en förutsättning för att kunna genomföra uppdraget. Samarbete med institutioner utanför är en viktig del i arbetet, särskilt vad gäller EU, UNHCR, FN:s flyktingkommissarie och . Den nuvarande kommissarien tillträdde sin post 2012. 1.4 Kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling Den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning trädde i kraft . Konventionen bygger på artikel 3 i till skydd för mänskliga rättigheter och har ratificerats av samtliga medlemsstater. till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling (CPT) inrättades 1990 för att undersöka behandlingen av frihetsberövade. Kommitténs uppgift är att besöka fängelser, häkten, slutna psykiatriska anstalter och övriga inrättningar i medlemsländerna för att undersöka hur de frihetsberövade behandlas. Kommittén består av en representant för varje medlemsland. Medlemmarna är oberoende experter. Församlingens nationella delegationer nominerar kandidater till CPT, men valet sker i ministerkommittén. representant i CPT har varit psykiatern vars mandat gick ut . En process för att välja en ny svensk representant till kommittén inleddes av delegationen . Sex ansökningar inkom, en av dessa drogs sedermera tillbaka och de kvarstående fem sökandena intervjuades. I enlighet med valreglerna nominerade delegationen tre personer, utan inbördes ordning, vilket meddelades . Den ansvariga kommittén inom församlingen förordade och ministerkommittén följde detta. meddelade dock relativt snart efter detta att han ville avsäga sig uppdraget. En ny rekryteringsprocess inleddes därför i . Tre ansökningar kom in. Alla kandidaterna intervjuades och man fann att alla sökanden väl svarade upp mot de kriterier som krävs för att vara ledamot i . Delegationens beslut meddelades inom utsatt tid. Valet av svensk representant kommer att ske . 1 OCH DESS IN ST ITUT IONER BILAGA 3 2011/12:ER1 är ett oberoende expertorgan inom som har funnits sedan 1990. Arbetet är inriktat på konstitutionella och andra rättsliga frågor av särskild betydelse för demokratiutvecklingen i ett land. bistår medlemsländer och även andra stater genom att bl.a. ta fram demokratiska författningar och erbjuda rådgivning i frågor om t.ex. val, mänskliga rättigheter och oberoende domstolar. Församlingen har ett nära samarbete med kommissionen, och representanter bjuds ofta in till kommittémöten med s.k. hearings med länder som inte är medlemmar men som aspirerar på ett närmare samarbete med församlingen. Ma- rietta de (M) är ordinarie medlem i en underkommitté till . 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2013 möttes i fyra delsessioner. Samtliga hölls i och ägde rum , april, juni respektive oktober. Det ständiga utskottet som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna sammanträdde i , i och i . Under de fyra delsessionerna debatterades utskottens rapporter, lämnades rekommendationer till ministerkommittén, antogs resolutioner och presenterades deklarationer samt gjordes uttalanden i och debatterades aktuella politiska frågor. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskottet hade förberetts av de åtta fackutskotten eller deras underutskott. Församlingens byrå, de politiska gruppledarnas samordningsgrupp och delegationsordförandena har viktig roll när det gäller att dra upp riktlinjer för församlingens verksamhet. ska enligt artikel 1 i sin stadga – utöver att värna de mänskliga rättigheterna – behandla frågor bl.a. på de ekonomiska, sociala, kulturella, vetenskapliga, juridiska och administrativa områdena. Det ingår i och därmed församlingens roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks äldre, sjuka, personer med funktionsnedsättning, barn, kvinnor, minoriteter, flyktingar, tvångsförflyttade och katastrofoffer. Församlingens president väljs av församlingen för en mandatperiod med möjlighet till omval en gång . Församlingens president, den franske parlamentarikern (EPP), omvaldes vid januarisessionen 2013. har konsultationer ägt rum avseende nästa president och () från har anmälat sin kandidatur. Enligt en uppgörelse mellan partigrupperna ska presidentposten växla mellan de politiska grupperna och står nu på tur. Valet hålls i janauri 2014. Församlingen väljer också 20 vicepresidenter på roterande basis. de (M) har innehaft en av dessa poster. Församlingens generalsekreterare väljs av församlingen på förslag av ministerkommittén för en mandatperiod . Nuvarande generalsekreterare tillträdde sin tjänst . På samma sätt väljs biträdande generalsekreterare, och valdes Ga- briella Battaini-Dragoni, , till den posten. Hennes mandat sträcker sig till . 2 DEN PARLAMENT AR ISK A FÖR SAMHET 2013 2011/12:ER1 Det är ministerkommittén som beslutar i frågor om samlade budget och sålunda också om församlingens resurser. Budgetfrågorna bereds i regelutskottet och församlingen har rätt att yttra sig. Församlingens budget omfattade . 2.2 Den svenska delegationen